L 130/6
ET
Euroopa Liidu Teataja
16.5.2023
(26)
Liikmesriigid peaksid kavadesse lisama rahastatavad meetmed ja investeeringud, nende meetmete ja investeeringute hinnangulise maksumuse ning riigi osaluse.
Kavade esitamisel peaksid liikmesriigid esitama hinnangulise kogumaksumuse ilma käibemaksuta, et võimaldada kavade võrreldavust.
Lisaks tuleks kavades esitada peamised vahe-eesmärgid ja sihtväärtused, mis võimaldavad hinnata meetmete ja investeeringute tulemuslikku rakendamist.
(27)
Fond ja kavad peaksid olema kooskõlas ja piiritletud reformidega, mille liikmesriigid on kavandanud, ja kohustustega, mille liikmesriigid on võtnud oma ajakohastatud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade alusel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1999, (14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu energiatõhususe direktiivi (uuesti sõnastatud) alusel, Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava alusel, ühtekuulu­ vuspoliitika programmide alusel kooskõlas määrusega (EL) 2021/1060, õiglase ülemineku territoriaalsete kavade alusel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1056, (15) taaste- ja vastupidavuskavade alusel kooskõlas määrusega (EL) 2021/241, direktiivi 2003/87/EÜ artiklis 10d sätestatud moderniseerimisfondi raames ja liikmesriikide pikaajaliste hoonete renoveerimise strateegiate alusel kooskõlas direktiiviga 2010/31/EL.
Haldustõhususe tagamiseks peaks kliimameetmete sotsiaalkavades sisalduv teave olema asjakohastel juhtudel kooskõlas nende seadusandlike aktide ja kavadega.
(28)
Tõhusama planeerimise huvides peaksid liikmesriigid oma kavades osutama sellele, millised tagajärjed on direktiivi 2003/87/EÜ IVa peatüki kohaselt loodud heitkogustega kauplemise süsteemi edasilükkamisel vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 30k.
Selleks tuleks kogu asjakohane kavaga hõlmatav teave põhjalikult eristada, jagades selle kaheks stsenaariumiks, nimelt kirjeldades ja kvantifitseerides vajalikke kohandusi meetmetes, investeeringutes, vahe-eesmärkides, sihtväärtustes, riigi osaluse suuruses ja muudes kava asjakohastes elementides.
(29)
Liit peaks toetama liikmesriike nende kavade rakendamisel fondi kaudu antavate rahaliste vahenditega.
Fondist tehtavad maksed peaksid sõltuma kavades esitatud vahe-eesmärkide ja sihtväärtuste saavutamisest.
See võimaldaks arvesse võtta riiklikke olusid ja prioriteete, lihtsustades samal ajal rahastamist ja hõlbustades fondi raames toimuva rahastamise integreerimist muude riiklike rahastamisprogrammidega ning tagades liidu kulutuste mõju ja terviklikkuse.
(30)
Fondi tuleks erandkorras ja ajutiselt rahastada tulust, mille saamiseks müüakse enampakkumisel 50 miljonit lubatud heitkoguse ühikut vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 8b, 150 miljonit lubatud heitkoguse ühikut vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 30d lõikele 3 ja täiendavaid lubatud heitkoguse ühikuid vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 30d lõikele 4 ning mida peaks käsitama sihtotstarbelise välistuluna.
Põhimõtteliselt tuleks ajavahemikuks 2026–2032 teha fondi rakendamiseks kättesaadavaks maksimaalselt 65 000 000 000 eurot.
Kõnealuse direktiivi IVa peatükiga hõlmatud lubatud heitkoguse ühikute enampakkumise peab tagama komisjon.
Kui kõnealuse peatüki kohaselt loodud heitkogustega kauplemise süsteem lükatakse kõnealuse direktiivi artikli 30k kohaselt edasi kuni 2028. aastani, peaks fondi rakendamiseks kasutada olev maksimumsumma olema 54 600 000 000 eurot.
Kõnealune summa ja iga-aastased summad peegeldavad suuremat rahastamisvajadust fondi alguses.
Igale liikmesriigile tuleks välja arvutada maksimaalne rahaeraldis vastavalt jaotusmetoodikale, millega nähakse eelkõige ette täiendav toetus nendele liikmesriikidele, keda hoonetest ja maanteetranspordist pärit kasvuhoonegaaside heite lisamine direktiivi 2003/87/EÜ kohaldamisalasse rohkem mõjutab.
Võttes arvesse, et sihtotstarbeline välistulu tuleb teha kättesaadavaks pärast lubatud heitkoguse ühikute enampakkumist vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 8b, artikli 30d lõikele 3 ja artikli 30d lõikele 4, on vaja ette näha erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (16) artikli 22 lõikest 2, et liit saaks igal aastal siduda kulukohustustega summad, mis on vajalikud liikmesriikidele maksete tegemiseks vastavalt käesolevale määrusele, katmaks sihtotstarbelisele tulule vastavad assigneeringud.
(14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).
(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1056, millega luuakse Õiglase Ülemineku Fond (ELT L 231, 30.6.2021, lk 1).
(16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).