16.5.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 130/145
(52)
Määruse (EL) 2021/1119 eesmärkide saavutamiseks on äärmiselt oluline terviklik lähenemisviis innovatsioonile.
Liidu tasandil toetatakse vajalikke teadus- ja innovatsioonialaseid jõupingutusi muu hulgas programmi „Euroopa horisont“ kaudu, mis hõlmab märkimisväärset rahastamist ja uusi vahendeid ELi HKSi kuuluvate sektorite jaoks.
Seetõttu peaks komisjon püüdma saavutada koostoimet programmiga „Euroopa horisont“ ja asjakohasel juhul muude liidu rahastamisprogrammidega.
(53)
Innovatsioonifond peaks toetama uuenduslikke tehnikaid, protsesse ja tehnoloogiaid, sealhulgas kiirendama selliste tehnikate, protsesside ja tehnoloogiate kasutuselevõttu, pidades silmas nende laialdast kasutuselevõttu kogu liidus.
Toetatavate projektide valimisel tuleks esmatähtsaks pidada murrangulist innovatsiooni.
(54)
Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 8 osutatud innovatsioonifondi kohaldamisala tuleks laiendada, et toetada innovatsiooni selliste vähese ja null-süsinikuheitega tehnoloogiate ja protsesside valdkonnas, mis on seotud kütuste tarbimisega hoonete, maanteetranspordi ja muudes sektorites, sealhulgas transpordi kollektiivsed liigid, nagu ühistransport ja juhuveoteenused.
Lisaks peaks innovatsioonifond toetama investeeringuid meretranspordisektori süsinikuheite vähendamisse, sealhulgas investeeringuid laevade, sadamate ja lühimerevedude energiatõhususse, sektori elektrifitseerimisse, säästvatesse alternatiivkütustesse, nagu vesinik ja ammoniaak, mida toodetakse taastuvenergiast, heitevabasse jõuseadmetehnoloogiasse, nagu tuuletehnoloogia, ning jääklassi laevadega seotud innovatsiooni.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata uuenduslikele projektidele, mis aitavad vähendada merendussektori süsinikuheidet ja vähendada kogu selle kliimamõju, sealhulgas tahmaheidet.
Sellega seoses peaks komisjon nägema innovatsioonifondi projektikonkurssides ette eraldi teemad.
Kõnealustes konkursikutsetes tuleks arvesse võtta bioloogilise mitmekesisuse kaitse, müra ja veereostuse küsimusi.
Meretranspordi valdkonnas peaksid rahastamis­ kõlblikud olema projektid, millel on selge liidu lisaväärtus.
(55)
Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/1122 (18) artiklis 9 on sätestatud, et kui õhusõidukikäitajad ei käita enam ELi HKSiga hõlmatud lende, määratakse nende kontod väljaarvatud olekusse ja kõnealustelt kontodelt ei saa enam protsesse algatada.
ELi HKSi terviklikkuse säilitamiseks tuleks neid lubatud heitkoguse ühikuid, mida ei ole õhusõidukikäitajatele nende tegevuse lõpetamise tõttu välja antud, kasutada selleks, et katta kõnealuste käitajate lubatud heitkoguse ühikute tagastamise võimalik puudujääk, ning kõiki ülejäänuid lubatud heitkoguse ühikuid tuleks kasutada kliimamuutuste vastaste meetmete kiirendamiseks, paigutades need innovatsioonifondi.
(56)
Komisjoni tehniline abi, mis keskenduks liikmesriikidele, kus on seni vähe projekte esitatud või neid ei ole üldse esitatud, aitaks kaasa sellele, et kõigist liikmesriikidest oleks esitatud innovatsioonifondile suur arv projektitaotlusi rahastuse saamiseks.
Kõnealuse abiga tuleks muu hulgas toetada tegevusi, mille eesmärk on parandada liikmesriikides, kus on vähe projekte esitatud või neid ei ole üldse esitatud, asuvate projektide ettepanekute kvaliteeti, näiteks teabe, saadud kogemuste ja parimate tavade jagamise kaudu, ning edendada riiklike kontaktpunktide tegevust.
Muud sama eesmärki täitvad meetmed hõlmaksid teadlikkuse tõstmist rahastamisvõi­ malustest ja kõnealuste liikmesriikide suutlikkuse suurendamist seoses võimalike projektitaotlejate kindlakstegemise ja toetamisega.
Edendada tuleks ka liikmesriikideüleseid projektipartnerlusi ja omavaheliste kontaktide loomist võimalike taotlejate vahel, eelkõige suuremahuliste projektide puhul.
(57)
Selleks et täiustada liikmesriikide rolli innovatsioonifondi juhtimisel ja suurendada läbipaistvust, peaks komisjon esitama kliimamuutuste komiteele aruande innovatsioonifondi rakendamise kohta, analüüsides toetust saanud projektide eeldatavat mõju sektorite ja liikmesriikide kaupa.
Komisjon peaks samuti esitama aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning selle avalikustama.
Taotlejate nõusolekul peaks komisjon pärast projektikonkursi lõppu teavitama liikmesriike rahastamistaotlustest, mis on seotud projektidega nende territooriumil, ning andma neile taotluste kohta üksikasjalikku teavet, et liikmesriikidel oleks hõlpsam projektide toetamist koordineerida.
Lisaks peaks komisjon teavitama enne toetuse andmist liikmesriike eelvalitud projektide loetelust.
Liikmesriigid peaksid tagama, et riigisisesed ülevõtmissätted ei takistaks innovatsiooni ja oleksid tehnoloogianeutraalsed, samas kui komisjon peaks andma tehnilist abi, eelkõige madala tulemusliku osalemise määraga liikmesriikidele, et parandada tulemuslikku geograafilist osalemist innovatsioonifondis ja parandada esitatud projektide üldist kvaliteeti.
Komisjon peaks tagama ka põhjaliku seire ja aruandluse, sealhulgas teabe edusammude kohta, mida on
(18) Komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1122, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidu registri toimimisega (ELT L 177, 2.7.2019, lk 3).