L 130/154
DA
Den Europæiske Unions Tidende
16.5.2023
(91)
For at øge borgernes sikkerhed for, at kulstofprisen i de første år af det nye emissionshandelssystem ikke overstiger 45 EUR, er det hensigtsmæssigt at medtage en yderligere prisstabilitetsmekanisme for at frigive kvoter fra markedsstabilitetsreserven, hvis kulstofprisen overstiger dette niveau.
I princippet bør foranstaltningen finde anvendelse én gang i løbet af en periode på 12 måneder.
Den bør dog også kunne anvendes igen inden for den samme 12-måneders periode, hvis Kommissionen med bistand fra Udvalget for Klimaændringer vurderer, at prisudviklingen berettiger endnu en frigivelse af kvoter.
I lyset af denne mekanismes mål om at sikre stabilitet i de første år i det nye emissionshandelssystem bør Kommissionen vurdere dens virkning, og om den bør videreføres efter 2029.
(92)
Som en yderligere sikkerhedsmekanisme forud for påbegyndelsen af emissionshandelen i bygningssektoren, vejtransportsektoren og andre sektorer bør det være muligt at udskyde anvendelsen af loftet og returneringsforplig­ telserne, hvis engrospriserne på gas eller olie er usædvanligt høje sammenlignet med historiske tendenser.
Mekanismen bør være automatisk, hvilket betyder, at anvendelsen af loftet og returneringsforpligtelserne udskydes med et år, hvis de konkrete energiprisudløsende faktorer opfyldes.
Referencepriserne bør fastsættes på grundlag af benchmarkkontrakter på engrosmarkederne for gas og olie, som er umiddelbart tilgængelige og de mest relevante for de endelige forbrugere.
Der bør overvejes særskilte udløsende betingelser for gas- og oliepriserne, da deres prisudvikling følger forskellige historiske tendenser.
For at sikre markedssikkerheden bør Kommissionen skabe klarhed om anvendelsen af udskydelsen i tilstrækkelig god tid ved hjælp af en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende.
(93)
Anvendelsen af emissionshandel i bygningssektoren, vejtransportsektoren og andre sektorer bør overvåges af Kommissionen, herunder graden af priskonvergens med det eksisterende EU ETS, og om nødvendigt bør EuropaParlamentet og Rådet forelægges en revision med henblik på at forbedre effektiviteten, forvaltningen og den praktiske anvendelse af emissionshandelen i disse sektorer på grundlag af den erhvervede viden samt øgede priskonvergens.
Kommissionen bør forpligtes til at forelægge den første rapport om disse spørgsmål senest den 1. januar 2028.
(94)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 3ga, stk.
2, artikel 3gf, stk.
2 og 4, artikel 10b, stk.
4, artikel 12, stk.
3-d og 3-c, artikel 14, stk.
1, artikel 30f, stk.
3 og 5 og artikel 30h, stk.
7, i direktiv 2003/87/EF bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.
For at sikre synergier med det eksisterende regelsæt bør tildelingen af gennemførelsesbeføjelser i nævnte direktivs artikel 14 og 15 udvides til også at omfatte bygningssektoren, vejtransportsektoren og andre sektorer.
Disse gennemførelsesbeføjelser, med undtagelse af gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med artikel 3gf, stk.
2, og artikel 12, stk.
3-d og 3-c, i direktiv 2003/87/EF, bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr.
182/2011 (30).
(95)
For at opnå målene i dette direktiv og anden EU-lovgivning, navnlig dem i forordning (EU) 2021/1119, bør Unionen og dens medlemsstater basere sig på den seneste videnskabelige dokumentation, når de gennemfører politikker.
Når det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer yder videnskabelig rådgivning og udsender rapporter vedrørende EU ETS, bør Kommissionen derfor tage hensyn til sådan rådgivning og sådanne rapporter, navnlig for så vidt angår behovet for yderligere EU-politikker og -foranstaltninger for at sikre overholdelse af målsætningerne og målene i forordning (EU) 2021/1119 og yderligere EU-politikker og -foranstaltninger i lyset af ambitionerne og den miljømæssige integritet i forbindelse med globale markedsbaserede foranstaltninger for luftfart og søtransport.
(96)
For at anerkende bidraget fra EU ETS-indtægterne til klimaomstillingen bør der indføres et EU ETS-mærke.
Blandt andre foranstaltninger til at sikre synligheden af finansieringen fra EU ETS bør medlemsstaterne og Kommissionen sikre, at projekter og aktiviteter, der støttes gennem moderniseringsfonden og innovationsfonden, tydeligt angives som hidrørende fra EU ETS-indtægter ved at bære et passende mærke.
(30) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr.
182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).