L 130/144
DA
Den Europæiske Unions Tidende
16.5.2023
De relevante delegerede retsakter om gratistildeling bør tilpasses i overensstemmelse hermed for de sektorer og delsektorer, der er omfattet af CBAM.
Den gratistildeling, der ikke længere gives til CBAM-sektorerne på grundlag af denne beregning (CBAM-efterspørgsel), skal føjes til innovationsfonden med henblik på at støtte innovation inden for lavemissionsteknologier, kulstofopsamling og -anvendelse (CCU), opsamling, transport og geologisk lagring af kulstof (CCS), vedvarende energi og energilagring på en måde, der bidrager til at modvirke klimaændringer.
Der bør i den forbindelse lægges særlig vægt på projekter i CBAM-sektorer.
For at respektere den andel af gratistildelingen, der er til rådighed for sektorer, der ikke er CBAM-sektorer, bør den endelige mængde, der skal fratrækkes gratistil­ delingen, og som skal gøres tilgængelig under innovationsfonden, beregnes på grundlag af den andel, som CBAMefterspørgslen udgør i forhold til behovet for gratistildeling i alle sektorer, der modtager gratistildeling.
(47)
For at afbøde potentielle risici for kulstoflækage i forbindelse med varer, der er omfattet af CBAM og produceret i Unionen med henblik på eksport til tredjelande, som ikke anvender EU ETS eller en lignende kulstofprissætnings­ mekanisme, bør der foretages en vurdering inden udløbet af overgangsperioden i henhold til forordning (EU) 2023/ 956.
Konkluderes det i denne vurdering, at der foreligger en sådan risiko for kulstoflækage, bør Kommissionen, såfremt det er relevant, fremsætte et lovgivningsmæssigt forslag med henblik på at håndtere denne risiko for kulstoflækage på en måde, der er i overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens -regler.
Desuden bør medlemsstaterne kunne anvende auktionsindtægter til at imødegå enhver resterende risiko for kulstoflækage i CBAM-sektorer og i overensstemmelse med statsstøttereglerne.
I tilfælde af at kvoter som stammer fra en reduktion af gratistildelinger i henhold til konditionalitetsreglerne ikke anvendes fuldt ud til at undtage de anlæg, der har den laveste drivhusgasintensitet, fra den tværsektorielle korrektion, bør 50 % af disse restkvoter føjes til innovationsfonden.
De øvrige 50 % bør auktioneres på vegne af medlemsstaterne, og de bør anvende indtægten derfra til at imødegå enhver resterende risiko for kulstoflækage i CBAM-sektorer.
(48)
For bedre at afspejle de teknologiske fremskridt, samtidig med at der sikres emissionsreduktionsincitamenter og passende belønning af innovation, bør minimumsjusteringen af benchmarkværdierne øges fra 0,2 % til 0,3 % om året, og den maksimale justering bør øges fra 1,6 % til 2,5 % om året.
For perioden fra 2026 til 2030 bør benchmarkværdierne derfor justeres inden for et interval på 6 % til 50 % sammenlignet med den værdi, der var gældende i perioden fra 2013 til 2020.
For at skabe forudsigelighed for anlæg bør Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter, der fastsætter de reviderede benchmarkværdier for gratistildeling så hurtigt som muligt inden begyndelsen af perioden fra 2026 til 2030.
(49)
For at give incitament til nye banebrydende teknologier i stålindustrien, for at undgå en markant uforholdsmæssig nedsættelse af benchmarkværdien og i lyset af stålindustriens særlige situation, eksempelvis den høje emissionsin­ tensitet, den internationale markedsstruktur og EU-markedsstrukturen, er det nødvendigt at udelukke anlæg, der var i drift i referenceperioden fra 2021 til 2022, og som ellers ville blive medtaget i denne beregning som følge af revisionen af definitionen af produktbenchmarket for vart metal, fra beregningen af benchmarkværdien for varmt metal for perioden fra 2026 til 2030.
(50)
For at belønne de bedst præsterende virksomheder og innovation bør anlæg, hvis drivhusgasemissionsniveauer ligger under gennemsnittet for de 10 % mest effektive anlæg i henhold til et givet benchmark, udelukkes fra anvendelsen af den tværsektorielle korrektionsfaktor.
Kvoter, der på grund af en reduktion af gratistildelingen i henhold til konditionalitetsreglerne ikke bliver tildelt, bør anvendes til at dække underskuddet i reduktionen af gratistildelinger som følge af udelukkelsen af de bedst præsterende virksomheder fra anvendelsen af den tværsektorielle korrektionsfaktor.
(51)
For at fremskynde dekarboniseringen af økonomien og samtidig styrke Unionens industrielle konkurrenceevne, bør yderligere 20 millioner kvoter fra den mængde, der ellers kunne tildeles gratis, og yderligere fem millioner kvoter fra den mængde, der ellers kunne bortauktioneres, stilles til rådighed for innovationsfonden.
I forbindelse med revisionen af tidsplanen for og rækkefølgen af auktioneringen for den ved Kommissionens forordning (EU) nr.
1031/2010 (17) oprettede innovationsfond i lyset af de ændringer, der indføres ved nærværende direktiv, bør Kommissionen overveje at stille flere ressourcer til rådighed i de første år af gennemførelsen af det reviderede direktiv 2003/87/EF for at sætte gang i dekarboniseringen af relevante sektorer.
(17) Kommissionens forordning (EU) nr.
1031/2010 af 12. november 2010 om det tidsmæssige og administrative forløb af auktioner over kvoter for drivhusgasemissioner og andre aspekter i forbindelse med sådanne auktioner i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (EUT L 302 af 18.11.2010, s. 1).