L 130/144
CS
Úřední věstník Evropské unie
16.5.2023
Příslušné akty v přenesené pravomoci týkající se přidělování bezplatných povolenek by měly být odpovídajícím způsobem upraveny pro odvětví a pododvětví, kde se mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích uplatňuje.
Bezplatné povolenky, které již nebudou na základě tohoto výpočtu přidělovány v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích (poptávka v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích), mají být přidány do Inovačního fondu, aby se podpořily inovace v oblasti nízkouhlíkových technologií, zachycování a využívání uhlíku (CCU), zachycování, přeprava a geologického ukládání CO2 (CCS), energie z obnovitelných zdrojů a skladování energie, a to způsobem, který přispívá ke zmírnění změny klimatu.
V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost projektům v odvětvích, kde se uplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích.
Aby byl dodržen podíl bezplatných povolenek, které mohou být přiděleny v odvětvích, kde se neuplatňuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, je třeba konečné množství, které má být odečteno od bezplatných povolenek a které má být k poskytnuto prostřednictvím Inovačního fondu, vypočítat jako podíl poptávky v rámci mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích a potřeby všech odvětví, kterým jsou bezplatné povolenky přidělovány.
(47)
S cílem zmírnit potenciální rizika úniku uhlíku v souvislosti se zbožím, na něž se vztahuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích a které je vyrobeno v Unii na vývoz do třetích zemí, které neuplatňují systém EU ETS nebo podobný mechanismus stanovování cen uhlíku, by mělo být před koncem přechodného období podle nařízení (EU) 2023/956 provedeno posouzení.
Pokud toto posouzení dospěje k závěru, že takové riziko úniku uhlíku existuje, měla by Komise případně předložit legislativní návrh na řešení tohoto rizika úniku uhlíku způsobem, který je v souladu s pravidly Světové obchodní organizace.
Kromě toho by členské státy měly mít možnost použít výnosy z dražeb k řešení zbytkového rizika úniku uhlíku v odvětvích, na něž se vztahuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích, a v souladu s pravidly státní podpory.
Pokud v důsledku snížení přídělu bezplatných povolenek z důvodu uplatňování pravidel podmíněnosti nebudou povolenky plně využity k vynětí zařízení s nejnižší intenzitou emisí skleníkových plynů z meziodvětvové opravy, mělo by být 50 % těchto zbylých povolenek přidáno do Inovačního fondu, zatímco zbývajících 50 % by mělo být vydraženo ve prospěch členských států, které by měly mít možnost využít výnosy z těchto dražeb k řešení zbytkového rizika úniku uhlíku v odvětvích, na něž se vztahuje mechanismus uhlíkového vyrovnání na hranicích.
(48)
Za účelem lepšího zohlednění technologického pokroku při současném zajištění pobídek ke snižování emisí a při řádném odměňování inovací by minimální úprava referenčních hodnot měla představovat zvýšení z 0,2 % na 0,3 % ročně a maximální úprava by měla představovat zvýšení z 1,6 % na 2,5 % ročně.
Pro období let 2026 až 2030 by proto měly být referenční hodnoty upraveny v rozmezí 6 –50 % v porovnání s hodnotou uplatňovanou v období let 2013 až 2020.
Za účelem zajištění předvídatelnosti pro zařízení by Komise měla přijmout prováděcí akty stanovující revidované referenční hodnoty pro přidělování bezplatných povolenek co nejdříve před začátkem období let 2026 až 2030.
(49)
S cílem podpořit nové průlomové technologie v ocelářském průmyslu a zabránit výrazně nepřiměřenému snížení úrovně referenční hodnoty a s ohledem na zvláštní situaci ocelářského průmyslu, jako je vysoká intenzita emisí a struktura mezinárodního a unijního trhu, je z výpočtu hodnoty referenční úrovně tekutého kovu pro období let 2026 až 2030 nezbytné vyloučit zařízení, která byla v provozu během referenčního období let 2021 až 2022 a která by jinak byla zahrnuta do tohoto výpočtu kvůli přezkumu definice referenční úrovně produktu pro tekutý kov.
(50)
Aby se odměňovaly subjekty s nejlepšími výsledky a inovace, měla by být z použití meziodvětvového opravného koeficientu vyloučena zařízení, jejichž úrovně emisí skleníkových plynů jsou nižší než průměr 10 % nejúčinnějších zařízení spadajících pod danou referenční hodnotu.
Povolenky, které v důsledku snížení podílu bezplatných povolenek z důvodu uplatňování pravidel podmíněnosti nebudou přiděleny, by měly být použity k pokrytí deficitu při snižování podílu bezplatných povolenek, který vyplývá z vyloučení subjektů, které dosáhly nejlepších výsledků, z použití meziodvětvového opravného koeficientu.
(51)
Za účelem urychlení dekarbonizace hospodářství a posílení konkurenceschopnosti průmyslu Unie by mělo být Inovačnímu fondu poskytnuto dalších 20 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být přiděleno bezplatně, a dalších 5 milionů povolenek z množství, které by jinak mohlo být vydraženo.
Při přezkumu načasování a posloupnosti dražeb inovačního fondu zřízeného nařízením Komise (EU) č. 1031/2010 (17) s ohledem na změny zavedené touto směrnicí by Komise měla zvážit poskytnutí většího množství zdrojů v prvních letech provádění revidované směrnice 2003/87/ES na podporu dekarbonizace příslušných odvětví.
(17) Nařízení Komise (EU) č. 1031/2010 ze dne 12. listopadu 2010 o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (Úř. věst.
L 302, 18.11.2010, s. 1).