16.5.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
L 130/53
(3)
Справянето с предизвикателствата, свързани с климата и с околната среда, както и постигането на целите на Парижкото споразумение, са в основата на Европейския зелен пакт.
Значението на Европейския зелен пакт нарасна още повече на фона на изключително тежките последствия от пандемията от COVID-19 върху здравето и икономическото благосъстояние на гражданите на Съюза.
(4)
Съюзът се ангажира да намали до 2030 г. емисиите на парникови газове в цялата икономика на Съюза с най-малко 55% в сравнение с нивата от 1990 г., както е посочено в информацията, подадена съгласно РКООНИК от името на Европейския съюз и неговите държави членки относно актуализацията на национално определения принос на Европейския съюз и неговите държави членки.
(5)
С Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета (5) в законодателството е включена целта за постигане най-късно до 2050 г. на неутралност по отношение на климата в цялата икономика.
С посочения регламент се въвежда и обвързваща за Съюза цел за намаляване до 2030 г. на вътрешните нетни емисии на парникови газове (емисии след приспадане на поглъщането) с най-малко 55% в сравнение с нивата от 1990 г.
(6)
Специалният доклад на Междуправителствения комитет по изменение на климата (МКИК) от 2018 г. относно въздействието на покачването на температурата в световен мащаб с 1,5°C над нивата от прединдустриалния период и свързаните с него траектории на емисиите на парникови газове в световен мащаб осигурява надеждна научна основа за справяне с изменението на климата и показва необходимостта от активизиране на действията, свързани с климата.
В доклада се потвърждава, че за да се намали вероятността от екстремни метеорологични събития и от достигане на точката на необратимост, емисиите на парникови газове трябва спешно да се намалят и че изменението на климата трябва да бъде ограничено до покачване на температурата с 1,5°C в световен мащаб.
Освен това, ако не се приложат бързо начини за смекчаване, съответстващи на ограничаването на глобалното затопляне до 1,5°C над нивата от прединдустриалния период, ще трябва да се предприемат много по-скъпи и сложни мерки за адаптиране, за да се избегне въздействието на по-високите нива на глобално затопляне.
Приносът на Работна група I към шестия доклад за оценка на МКИК, озаглавен „Изменението на климата през 2021 г.: Научна основа от гледна точка на физиката“, припомня, че изменението на климата вече засяга всеки регион на земята, и предвижда, че през следващите десетилетия изменението на климата ще се засили във всички региони.
В посочения доклад се подчертава, че ако не се постигне незабавно, бързо и широкомащабно намаляване на емисиите на парникови газове, ограничаването на затоплянето близо до 1,5°C или дори до 2°C няма да бъде постижимо.
(7)
Съюзът изпълнява амбициозна политика за действия в областта на климата и е въвел регулаторна рамка за постигане на своята цел за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г.
Законодателството за изпълнение на тази цел се състои, наред с другото, от Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6), с която се установява система за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Съюза (наричана по-нататък „СТЕ на ЕС“) и се осигурява хармонизирано формиране на цената на емисиите на парникови газове в Съюза за енергоемки сектори и подсектори, Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета (7), с който се въвеждат национални цели за намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г., и Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета (8), с който от държавите членки се изисква да компенсират емисиите на парникови газове от земеползването чрез поглъщане на парникови газове от атмосферата.
(8)
Въпреки че Съюзът е намалил значително своите вътрешни емисии на парникови газове, емисиите на парникови газове, съпътстващи вноса към Съюза, нарастват, като по този начин се подкопават усилията на Съюза да намали отпечатъка си от емисии на парникови газове в световен мащаб.
Отговорност на Съюза е да продължи да има водеща роля в действията в областта на климата в световен мащаб.
(5) Регламент (ЕС) 2021/1119 на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 2021 г. за създаване на рамката за постигане на неутралност по отношение на климата и за изменение на регламенти (ЕО) No 401/2009 и (ЕС) 2018/1999 (Европейски закон за климата) (ОВ L 243, 9.7.2021 г., стр. 1).
(6) Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на система за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Съюза и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (ОВ L 275, 25.10.2003 г., стр. 32).
(7) Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021 – 2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) No 525/2013 (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стp. 26).
(8) Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) No 525/2013 и Решение No 529/2013/ЕС (ОВ L 156, 19.6.2018 г., стр. 1).