16.5.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
L 130/3
(11)
Увеличаването на цената на изкопаемите горива може непропорционално да засегне уязвимите домакинства, уязвимите микропредприятия и уязвимите ползватели на транспорт, които изразходват по-голямата част от дохода си за електроенергия и транспорт, които в определени райони нямат достъп до алтернативни, финансово достъпни решения за мобилност и транспорт и които може да нямат финансов капацитет да инвестират в намаляване на потреблението на изкопаеми горива.
Географските особености, както в случая на острови, най-отдалечени региони и територии, селски или отдалечени райони, по-малко достъпни периферни райони, планински райони или изоставащи райони, могат да окажат специфично въздействие в контекста на транспортната бедност върху уязвимостта на домакинствата, микропредприятията и ползвателите на транспорт.
Поради това тези географски особености следва да бъдат взети предвид при подготвянето на мерките и инвестициите в подкрепа на уязвимите домакинства, уязвимите микропредприятия и уязвимите ползватели на транспорт, когато е приложимо и целесъобразно.
(12)
Част от приходите, генерирани от включването на сградите, на автомобилния транспорт и на допълнителни сектори в приложното поле на Директива 2003/87/ЕО, следва да бъдат използвани за справяне със социалните последици от това включване, за да може преходът да бъде справедлив и приобщаващ и никой да не бъде пренебрегнат.
Общият размер на средствата по Социалния фонд за климата (наричан по-нататък „Фондът“), който се създава с настоящия регламент, следва да отразява равнището на амбиция в областта на декарбонизацията, произтичащо от включването на емисиите на парникови газове от сградите, автомобилния транспорт и допълнителни сектори в приложното поле на Директива 2003/87/ЕО.
(13)
Използването на част от приходите за справяне със социалните въздействия, произтичащи от включването на сградите, автомобилния транспорт и допълнителни сектори в приложното поле на Директива 2003/87/ЕО, е от още по-голямо значение с оглед на съществуващите равнища на енергийна бедност.
Енергийна бедност е ситуация, в която домакинствата нямат възможност за достъп до основни енергийни услуги, които са в основата на един нормален жизнен и здравен стандарт, като набавяне на достатъчно топлина чрез отопление, охлаждане — при повишаване на температурите, осветление и енергия за захранване на уреди.
В проучване от 2021 г., проведено на равнището на Съюза, приблизително 34 милиона европейци, т.е. почти 6,9 % от населението на Съюза, са заявили, че не могат да си позволят да отопляват достатъчно дома си.
Следователно енергийната бедност е основно предизвикателство за Съюза.
Въпреки че социалните тарифи или временното пряко подпомагане на доходите могат да осигурят незабавна помощ за домакинствата, изправени пред енергийна бедност в краткосрочен план, само целенасочени структурни мерки, по-специално саниране на сгради, включително чрез достъп до енергия от възобновяеми източници и активно насърчаване на използването на възобновяемите енергийни източници, чрез мерки за информиране и повишаване на осведомеността, насочени към домакинствата, както и саниране на сгради, което допринася за целите, установени в Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7), могат да осигурят трайни решения и ефективно да спомогнат за борбата с енергийната бедност.
Следва да се даде възможност определението за енергийна бедност съгласно настоящия регламент да бъде актуализирано, за да отразява резултатите от преговорите по директива на Европейския парламент и на Съвета относно енергийната ефективност (преработен текст).
(14)
Възприемането на един цялостен подход към санирането на сгради, при който по-ефикасно да се вземат под внимание хората, изложени на риск от изключване, а именно тези, които страдат най-много от енергийна бедност в Съюза, би могло да доведе до намаляване на търсенето на енергия.
Поради това подкрепата от Фонда за сектора на сградите следва да има за цел подобряване на енергийната ефективност, а оттук и намаляване на потреблението на енергия за всяко домакинство, което би било осезаемо чрез спестените средства и в резултат на това би се превърнало в средство за борба с енергийната бедност.
Преразглеждането на Директива 2010/31/ЕС ще положи основите за постигането на тези цели и поради това следва да бъде взето предвид при прилагането на настоящия регламент.
(15)
Тъй като за понятието „транспортна бедност“ все още няма определение на равнището на Съюза, за целите на настоящия регламент следва да бъде въведено такова определение.
Транспортната бедност би могла да се превърне в още по-належащ проблем, както се признава в Препоръката на Съвета от 16 юни 2022 г. относно гарантирането на справедлив преход към неутралност по отношение на климата (8), и да доведе до намаляване на достъпа до основни социално-икономически дейности и услуги като заетост, образование или здравеопазване, по-специално за уязвимите лица и домакинства.
Транспортната бедност обикновено се дължи на един фактор или на комбинация от фактори като ниски доходи, високи разходи за гориво или липса на финансово приемлив или достъпен частен или обществен транспорт.
Транспортната бедност може да засегне по-специално физическите лица и домакинствата в селските, островните, периферните, планинските, отдалечените и по-малко достъпните райони или по-слабо развитите региони или територии, включително по-слабо развитите крайградски райони и най-отдалечените региони.
(7) Директива 2010/31/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 2010 г. относно енергийните характеристики на сградите (ОВ L 153, 18.6.2010 г., стр. 13).
(8) ОВ C 243, 27.6.2022 г., стр. 35.