12.5.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 127/77
(121) Komisia poznamenala, že výber reprezentatívnej krajiny sa zakladal na troch kritériách: na úrovni hospodárskeho rozvoja, výrobe dotknutého výrobku a dostupnosti relevantných verejných údajov.
Možný vplyv devalvácie meny alebo úrovne inflácie k týmto kritériám nepatrí.
V každom prípade predkladajúca strana nepreukázala, ako by devalvácia tureckej líry a vysoká inflácia skutočne ovplyvnili ceny vstupov získavaných v Turecku a v prípade, že by k tomu došlo, aký by bol reálny vplyv na normálnu hodnotu vypočítanú v CNY.
Strany okrem toho neposkytli žiadne informácie o tom, že by sa turecká líra používala v transakciách pri dovoze surovín, ktoré v tomto prípade tvoria základ na stanovenie nedeformovaných referenčných hodnôt pre náklady, prípadne o miere používania tejto meny.
Navyše pri určovaní referenčných hodnôt na základe dovozných cien na účely výpočtu normálnej hodnoty podľa článku 2 ods.
6a písm.
a) základného nariadenia sa hodnoty dovozu do reprezentatívnych krajín napokon prepočítavajú na menu vyvážajúcej krajiny, v tomto prípade teda CNY.
Komisia preto zistila, že toto tvrdenie bolo nepodložené a zamietla ho.
(122) Pokiaľ ide o produktové portfólio a zdroj príjmov spoločnosti Kordsa Turecko, Komisia poznamenala, že ak nie sú ľahko dostupné žiadne finančné informácie súvisiace konkrétne a výlučne s dotknutým výrobkom v prešetrovaní (čo je v tomto prípade priadza z polyesterov), čo sa však stáva len zriedka, Komisia hľadá čo najbližšie ľahko dostupné zástupné údaje vrátane konsolidovaných informácií výrobcov pôsobiacich okrem iného v oblasti, do ktorej patrí dotknutý výrobok.
Ako sa uvádza v odôvodnení 113, asi 86 % vonkajších príjmov spoločnosti Kordsa Turecko v roku 2021 pochádzalo zo segmentu, do ktorého patrí priadza z polyesterov.
Okrem toho spoločnosť Kordsa Turecko v rozpore s tvrdeniami strán skutočne generuje vonkajší príjem výrobou a predajom aj priadze z polyesterov (79).
V skutočnosti je spoločnosť Kordsa „[j]edným z lídrov na [...] trhu s priadzou z polyesterov a vláknami typu HMLS“ a disponuje „portfóliom priadze, ktorá je vhodná na použitie napríklad v kordových textíliách, textíliách určených na veľké zaťaženie, priemyselných tkaninách, textíliách do pätky pneumatiky a šnúrach a lanách s jedným koncom“ (80), teda aj na použitie v iných odvetviach než v automobilovom priemysle.
Tvrdenie strán o použití priadze z polyesterov na vlastnú spotrebu je tak nepodložené.
Navyše je výstuž pneumatík jedným z hlavných využití priadze z polyesterov a čínski výrobcovia priadze z polyesterov vrátane spoločnosti Hailide takisto vyrábajú vlákna typu HMLS a zásobujú zákazníkov v automobilovom priemysle.
Preto by bolo zavádzajúce tvrdiť, že podnikanie spoločnosti Kordsa Turecko v oblasti priadze z polyesterov nie je reprezentatívne pre podnikateľské činnosti čínskych výrobcov priadze z polyesterov.
Napokon strany nenavrhli alternatívu k spoločnosti Kordsa Turecko ani žiadneho iného vhodného výrobcu priadze z polyesterov s ľahko dostupnými finančnými údajmi, ktoré sa vzťahujú konkrétne a výlučne na priadzu z polyesterov, a neuviedli ani výrobcu priadze z polyesterov so širším portfóliom priadze z polyesterov, než je portfólio spoločnosti Kordsa Turecko.
(123) Za týchto okolností sa teda konsolidované predajné, všeobecné a administratívne náklady a zisky zistené v prípade spoločnosti Kordsa Turecko považujú za dostatočne reprezentatívne a vhodné na to, aby sa uplatňovali na účely tohto prešetrovania, a tvrdenia strán sa zamietajú.
Ďalej sa poznamenalo, že cieľový zisk 6 %, ktorého použitie navrhla spoločnosť Hailide, a zisk v reprezentatívnej krajine sa týkajú odlišných pojmov, ktoré sú upravené inými pravidlami stanovenými v rozdielnych právnych ustanoveniach.
Konkrétne cieľový zisk je zisk dosiahnutý výrobným odvetvím Únie za predaj na domácom trhu v Únii za bežných podmienok hospodárskej súťaže a používa sa na výpočet rozpätia ujmy podľa článku 9 ods.
4 základného nariadenia.
Zisk v reprezentatívnej krajine sa používa pri výpočte normálnej hodnoty s ohľadom na vhodnú reprezentatívnu krajinu podľa článku 2 ods.
6a písm.
a) základného nariadenia.
Tento zisk musí odzrkadľovať zisk, ktorý dosiahla spoločnosť v reprezentatívnej krajine vyrábajúca prešetrovaný výrobok alebo podobný výrobok.
Keďže pojem cieľový zisk a zisk v reprezentatívnej krajine nie sú porovnateľné, tvrdenie spoločnosti Hailide bolo zamietnuté ako irelevantné.
Okrem toho spoločnosť Hailide nepredložila žiadny dôkaz, ktorý by naznačoval, že suma zisku zahrnutá do vytvorenej normálnej hodnoty nebola nedeformovaná a primeraná v zmysle článku 2 ods.
6a písm. a).
(124) Spoločnosť Hailide zastávala názor, že by Komisia mala ako vhodnú reprezentatívnu krajinu namiesto Turecka zvoliť Brazíliu, pretože finančné údaje brazílskej spoločnosti v skupine Kordsa sú ľahko dostupné a Brazília v roku 2021 v porovnaní s Tureckom nezaznamenala takmer žiadny dovoz z Číny, pokiaľ ide o kľúčové vstupy výroby priadze z polyesterov (PTA, MEG, štiepky PET), a preto je menšia pravdepodobnosť, že ju ovplyvnili údajné deformácie.
Spoločnosť Hailide zopakovala toto tvrdenie vo svojej reakcii na konečné poskytnutie informácií, pričom doplnila, že ak je výročná správa spoločnosti Kordsa Turecko za rok 2021 na konsolidovanej úrovni skupiny spoločností prijateľná ako zdroj na stanovenie nedeformovaných predajných, všeobecných a administratívnych nákladov a zisku v Turecku, to isté platí aj pre spoločnosť Kordsa Brazil, keďže konsolidovaná účtovná závierka zahŕňa aj prevádzkové výsledky spoločnosti Kordsa Brazil.
(79) Výročná správa za rok 2021, s. 133.
(80) Výročná správa za rok 2021, s. 61 dostupná na adrese: https://www.kordsa.com/en/images/pdf/Kordsa_Annual_Report_EN_2021.pdf.