L 111/4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 4 26
(14)
Reglamente (ES) 2018/842 nustatyti 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslai turi būti peržiūrėti kiekvienos valstybės narės atžvilgiu.
Peržiūrint 2030 m. nacionalinius išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslus turėtų būti naudojama ta pati metodika, kuri buvo naudojama, kai buvo priimamas Reglamentas (ES) 2018/842: pagal ją, kad būtų užtikrintas teisingas ir subalansuotas pastangų paskirstymas, nacionaliniai indėliai buvo nustatyti atsižvelgiant į skirtingus valstybių narių pajėgumus ir ekonominio efektyvumo galimybes.
Taigi 2030 m. kiekvienos valstybės narės išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į jos 2005 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam taikomas tas reglamentas, peržiūrėtą pagal jo 4 straipsnio 3 dalį, neįtraukiant patikrinto išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, kurį išmetė 2005 m. veikę, bet tik po 2005 m. į ES ATLPS įtraukti įrenginiai;
(15)
todėl nuo šio reglamento įsigaliojimo metų būtina nustatyti naujas privalomas nacionalines ribas, išreikštas metinėmis šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kvotomis.
Taikant tas ribas bus palaipsniui pasiektas kiekvienos valstybės narės 2030 m. išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas.
Išlaikomos metų, einančių iki šio reglamento įsigaliojimo metų, metinės ribos, nustatytos Komisijos įgyvendinimo sprendime (ES) 2020/2126 (12);
(16)
COVID– 19 pandemija ir Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą Sąjungos ekonomikai ir jos išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui daro tokį poveikį, kurio kol kas kiekybiškai įvertinti iki galo neįmanoma.
Kita vertus, Sąjunga diegia didžiausią visų laikų paskatų paketą ir spartina iškastinio kuro atsisakymo procesą, o tai taip pat gali turėti įtakos išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui.
Dėl tokio neaiškumo ir kitų nenumatytų įvykių, darančių poveikį išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, tikslinga 2025 m. peržiūrėti išmetamųjų teršalų duomenis ir prireikus 2025 m. atnaujinti 2026–2030 m. metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kvotas.
Tas atnaujinimas turėtų būti grindžiamas išsamia nacionalinių apskaitos duomenų peržiūra, Komisijos atliekama siekiant nustatyti kiekvienos valstybės narės 2021 m., 2022 m. ir 2023 m. išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio vidurkį;
(17)
pagal Reglamentą (ES) 2021/1119 pirmenybė turėtų būti teikiama tiesiogiai išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui, kurį reikės papildyti didesniu anglies dioksido kiekio absorbavimu, kad būtų užtikrintas poveikio klimatui neutralumas.
Reglamente (ES) 2021/1119 pripažįstama, kad anglies dioksido absorbentai apima natūralius ir technologinius sprendimus.
Svarbu, kad būtų įdiegta saugiai ir nuolat saugomo anglies dioksido absorbavimo naudojantis technologiniais sprendimais sertifikavimo Sąjungos sistema, kuri valstybėms narėms ir rinkos operatoriams suteiktų aiškumo, kaip padidinti tokį anglies dioksido absorbavimą.
Kai tokia sertifikavimo sistema įsigalios, galės būti atlikta tokio anglies dioksido absorbavimo apskaitos pagal Sąjungos teisę analizė;
(18)
norint paskatinti kuo anksčiau imtis veiksmų ir toliau užtikrinti aplinkosauginį naudingumą, būtina ir tikslinga sumažinti viso 2021–2030 m. laikotarpio metinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kvotų skolinimosi ir rezervavimo viršutines ribas.
Kita vertus, valstybės narės turėtų galėti palaipsniui mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir ekonomiškai efektyviai pasiekti didesnius 2030 m. nacionalinius išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus.
Atsižvelgiant į naujas griežtesnes pagal šį reglamentą reikalaujamas metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kvotas, tikslinga padidinti metinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kvotų perleidimo tarp valstybių narių esamas viršutines ribas.
Galimybė perleisti metines šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų kvotas skatina valstybių narių bendradarbiavimą, nes joms sudaro sąlygas ekonomiškai efektyviai pasiekti savo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus ir kartu užtikrinti aplinkosauginį naudingumą.
Reikėtų užtikrinti tokių perleidimų skaidrumą, kad jie būtų atliekami abipusiai patogiu būdu, be kita ko, organizuojant aukcioną, pasinaudojant rinkos tarpininkais, veikiančiais kaip agentūros, sudarant dvišalius susitarimus arba naudojantis elektronine sąsaja, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas keitimuisi informacija apie numatomus perleidimus ir sumažinti sandorių išlaidas.
(12) 2020 m. gruodžio 16 d.
Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/2126, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/842 nustatomos valstybių narių metinės 2021–2030 m. laikotarpio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio kvotos (OL L 426, 2020 12 17, p. 58).