25.4.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 110/7
(9)
V záujme dosiahnutia zníženia čistých emisií skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 55 % v porovnaní s rokom 1990 je potrebné sprísniť požiadavky na zníženie emisií stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (9) pre osobné vozidlá aj pre ľahké úžitkové vozidlá.
Takisto sa musí stanoviť jasné smerovanie k ďalšiemu znižovaniu emisií po roku 2030 s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľa klimatickej neutrality do roku 2050.
Bez ambicióznych opatrení týkajúcich sa znižovania emisií skleníkových plynov v cestnej doprave by bolo potrebné výraznejšie znižovanie emisií v iných odvetviach vrátane odvetví, v ktorých je dekarbonizácia náročnejšia.
(10)
Prísnejšie požiadavky na znižovanie emisií CO2 by mali podnietiť zvýšenie podielu vozidiel s nulovými emisiami uvádzanými na trh Únie a zároveň by mali poskytnúť prínosy pre spotrebiteľov a občanov v podobe kvality ovzdušia, posilnenia energetickej bezpečnosti a efektívnosti a súvisiacich úspor energie, ako aj zabezpečiť zachovanie inovácií v hodnotovom reťazci automobilového priemyslu.
V globálnom kontexte sa hodnotový reťazec automobilového priemyslu Únie musí stať vedúcim aktérom v rámci prebiehajúceho prechodu na mobilitu s nulovými emisiami.
Prísnejšie normy týkajúce sa zníženia emisií CO2 sú technologicky neutrálne pri dosahovaní cieľových hodnôt pre celý vozový park, ktoré sa nimi stanovujú.
Na dosiahnutie cieľa založeného na bezemisnom vozovom parku sú a ostávajú k dispozícii rôzne technológie.
Medzi vozidlá s nulovými emisiami v súčasnosti patria batériové elektrické vozidlá, vozidlá s palivovým článkom a iné vozidlá na vodíkový pohon, pričom technologické inovácie pokračujú.
Vozidlá s nulovými a nízkymi emisiami, medzi ktoré patria aj dobre fungujúce plug-in hybridné elektrické vozidlá, môžu naďalej zohrávať úlohu v rámci transformácie.
V tejto súvislosti je dôležité zabezpečiť presné a úplné údaje o emisných parametroch týchto plug-in hybridných elektrických vozidiel.
(11)
Po konzultácii so zainteresovanými stranami predloží Komisia návrh, na základe ktorého sa po roku 2035 budú do evidencie zapisovať vozidlá, ktoré jazdia výlučne na palivá neutrálne z hľadiska CO2 v súlade s právom Únie, a to mimo rozsahu pôsobnosti noriem vzťahujúcich sa na vozové parky a v súlade s cieľom Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu.
(12)
V tomto kontexte by sa mali stanoviť nové prísnejšie ciele zníženia emisií CO2 pre nové osobné vozidlá aj pre nové ľahké úžitkové vozidlá od roku 2030.
Tieto ciele by sa mali stanoviť na úroveň, ktorá bude predstavovať jasný signál na zrýchlenie uvádzania vozidiel s nulovými emisiami na trh Únie a na stimuláciu nákladovo efektívnych inovácií v oblasti technológií s nulovými emisiami.
(13)
Technologická inovácia je predpokladom dekarbonizácie mobility v Únii, a preto by sa mala podporovať.
Značné finančné prostriedky na inováciu v ekosystéme mobility sú už k dispozícii prostredníctvom rôznych nástrojov financovania Únie, najmä prostredníctvom programov Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 (10), InvestEU zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (11), Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Inovačného fondu zriadeného smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (12) a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (13).
Únia a členské štáty by mali pokračovať vo svojom úsilí o podporu verejných a súkromných investícií do európskeho automobilového výskumu a inovácií, a to aj prostredníctvom iniciatív, ktoré podporujú synergie v automobilovom priemysle, ako je Európska aliancia pre batérie.
Spolu s jasnými regulačnými signálmi sa týmto úsilím podporia a podnietia investičné rozhodnutia výrobcov, prispeje k zachovaniu vedúceho postavenia Európy v oblasti technológií v tomto odvetví, pomôže dosiahnuť špičková úroveň priemyslu Únie, pokiaľ ide o technológie budúcnosti, a zabezpečí dlhodobá udržateľnosť a konkurencieschopnosť jej priemyselnej základne.
(9) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v.
EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13).
(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v.
EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).
(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v.
EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).
(12) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v.
EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).
(13) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v.
EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).