2023.4.25.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 110/7
(9)
Ahhoz, hogy 2030-ig megvalósuljon a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak az 1990-es szinthez képest legalább 55 %-kal történő csökkentése, mind a személygépkocsik, mind a könnyű haszongépjárművek esetében szükséges az (EU) 2019/631 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) meghatározott kibocsátáscsökkentési követelmények megerősítése.
A 2050-ig elérendő klímasemlegességi célkitűzés eléréséhez a 2030 utáni további csökkentések tekintetében egy egyértelmű pályát is meg kell határozni.
A közúti közlekedésben az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló ambiciózus fellépés nélkül más ágazatokban nagyobb kibocsátáscsökkentésekre lenne szükség, olyan ágazatokat is beleértve, amelyekben a dekarbonizáció nagyobb kihívást jelent.
(10)
A szigorúbb szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési követelményeknek ösztönözniük kell, hogy nagyobb arányban terjedjenek el a kibocsátásmentes járművek az uniós piacon, ami a levegőminőség szempontjából egyúttal előnyös a fogyasztók és a polgárok számára, fokozza az energiabiztonságot és az energiahatékonyságot, valamint a kapcsolódó energiamegtakarítást, továbbá biztosítja, hogy a gépjárműipari értékláncban továbbra is folytatódjon az innováció.
Globális kontextusban az uniós gépjárműipari értékláncnak vezető szerepet kell betöltenie a kibocsátásmentes mobilitásra történő, jelenleg zajló átállásban.
A szigorúbb szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési előírások technológia­ semleges módon biztosítják az általuk meghatározott, a teljes járműállományra vonatkozó célértékek elérését.
A teljes járműállomány kibocsátásmentességére vonatkozó célérték eléréséhez különféle technológiák állnak rendelkezésre, most és a jövőben is.
A kibocsátásmentes járművek közé tartoznak jelenleg az akkumulátoros elektromos járművek, az üzemanyagcellás és egyéb hidrogénüzemű járművek, és a technológiai innováció folytatódik.
A kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású járművek – az utóbbiak közé tartoznak a jó teljesítményű, hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek is – továbbra is szerepet játszhatnak az átállási pályában.
Ezzel összefüggésben fontos pontos és hiánytalan adatokat biztosítani az említett, hálózatról tölthető hibrid elektromos járművek kibocsátási teljesítményére vonatkozóan.
(11)
Az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően a Bizottság javaslatot fog tenni a kizárólag szén-dioxid-semleges tüzelőanyaggal üzemelő járművek 2035 utáni nyilvántartásba vételére az uniós joggal összhangban, a járműállományra vonatkozó normák hatályán kívül és az Unió klímasemlegességi célkitűzésének megfelelően.
(12)
Mindezekre tekintettel 2030-tól új, szigorúbb szén-dioxid-kibocsátás-csökkentési célértékeket kell megállapítani az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongépjárművekre egyaránt.
Az említett célértékeket olyan szinten kell meghatározni, amely egyértelműen jelzi, hogy fel kell gyorsítani a kibocsátásmentes járműveknek az uniós piacon történő elterjedését, és hogy költséghatékony módon kell ösztönözni a kibocsátásmentes technológiákkal összefüggő innovációt.
(13)
A technológiai innováció a mobilitás dekarbonizációjának előfeltétele az Unióban, ezért azt támogatni kell.
A mobilitási ökoszisztémán belüli innovációra már ma is jelentős források állnak rendelkezésre a különböző uniós finanszírozási eszközök, különösen az (EU) 2021/695 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (10) létrehozott Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram, az (EU) 2021/523 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (11) létrehozott InvestEU, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap, a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (12) létrehozott Innovációs Alap és az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz keretében.
Az Uniónak és a tagállamoknak folytatniuk kell az európai gépjárműipari kutatásba és innovációba történő köz- és magánberuházások támogatására irányuló erőfeszítéseiket, többek között a gépjárműipari ágazaton belüli szinergiákat előmozdító kezdeményezések, például az Európai Akkumulátorszövetség révén.
Az említett erőfeszítések – egyértelmű szabályozási jelzésekkel együtt – támogatni és ösztönözni fogják a gyártók beruházási döntéseit, meg fogják őrizni Európa technológiai vezető szerepét ebben az ágazatban, hozzá fognak járulni a jövő technológiái terén elérendő ipari kiválóság fejlesztéséhez az Unióban, és biztosítani fogják az uniós ipari bázis hosszú távú fenntarthatóságát és versenyképességét.
(9) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/631 rendelete (2019.
április 17.) az új személygépkocsikra és az új könnyű haszongép­ járművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírások meghatározásáról, valamint a 443/2009/EK és az 510/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 111., 2019.4.25., 13. o.).
(10) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/695 rendelete (2021.
április 28.) a Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról, továbbá az 1290/2013/EU és az 1291/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 1. o.).
(11) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/523 rendelete (2021. március 24.) az InvestEU program létrehozásáról és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról (HL L 107., 2021.3.26., 30. o.).
(12) Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).
(13) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).