25.4.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
L 110/7
(9)
За да се постигне намаление на нетните емисии на парникови газове до 2030 г. с най-малко 55% в сравнение с нивата от 1990 г., е необходимо изискванията за намаление, определени в Регламент (ЕС) 2019/631 на Европейския парламент и на Съвета (9), да станат по-строги както за леките пътнически автомобили, така и за леките търговски превозни средства.
Необходимо е също така да бъде определен ясен график за допълнителни намаления след 2030 г., които ще способстват за изпълнение на поставената цел – постигане на климатична неутралност до 2050 г.
Без амбициозни действия по намаление на емисиите на парникови газове в автомобилния транспорт ще е необходимо по-голямо намаление на емисиите в други отрасли, включително в отрасли, в които декарбонизацията е по-трудна.
(10)
По-строгите изисквания за намаление на емисиите на CO2 следва да стимулират предлагането на пазара на Съюза на по-голям дял превозни средства с нулеви емисии и същевременно да бъдат в услуга на потребителите и гражданите по отношение на качеството на въздуха, да укрепват енергийната сигурност и ефективност и свързаните с тях икономии на енергия, както и да гарантират възможността за запазване на иновациите във веригата за създаване на стойност в автомобилната промишленост.
В глобален контекст веригата за създаване на стойност в автомобилната промишленост в Съюза трябва да играе водеща роля в настоящия преход към мобилност с нулеви емисии.
По-строгите стандарти за намаление на емисиите на CO2 са технологично неутрални с оглед постигане на целите, определени с тях за автомобилния парк.
Съществуват и ще продължат да съществуват различни технологии за постигане на целта за изграждане на автомобилен парк с нулеви емисии.
Понастоящем превозните средства с нулеви емисии включват електрическите превозни средства с акумулаторна батерия, превозните средства с горивни елементи и други задвижвани с водород превозни средства, а технологичните иновации продължават.
Превозните средства с нулеви и ниски емисии, сред които са и хибридните електрически превозни средства с възможност за включване към електрическата мрежа и с добри показатели, могат да запазят своята роля в пътя за преход.
В този контекст е важно да се осигурят точни и пълни данни за емисиите от тези хибридни електрически превозни средства с възможност за включване към електрическата мрежа.
(11)
След консултация със заинтересованите страни Комисията ще направи предложение за регистрация след 2035 г. на превозните средства, работещи изключително с неутрални по отношение на CO2 горива, в съответствие с правото на Съюза, извън обхвата на стандартите за автомобилния парк, и в съответствие с целта на Съюза за климатична неутралност.
(12)
В този контекст следва да бъдат определени нови и по-строги цели за намаление на емисиите на CO2 както за новите леки пътнически автомобили, така и за новите леки търговски превозни средства от 2030 г. нататък.
За въпросните цели следва да бъде определено равнище, което ще даде ясен сигнал, че е необходимо превозните средства с нулеви емисии да навлязат по-бързо на пазара на Съюза и да се стимулират иновациите в областта на технологиите с нулеви емисии по икономически ефективен начин.
(13)
Технологичните иновации са предпоставка за декарбонизация на мобилността в Съюза и поради това следва да бъдат подкрепяни.
Вече съществува значително финансиране за иновации в екосистемата на мобилността чрез различни финансови инструменти на Съюза, по-специално Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“, създадена с Регламент (ЕС) 2021/695 на Европейския парламент и на Съвета (10), InvestEU, създаден с Регламент (ЕС) 2021/523 на Европейския парламент и на Съвета (11), Европейския фонд за регионално развитие, Кохезионния фонд, Фонда за иновации, създаден с Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (12) и Механизма за възстановяване и устойчивост, създаден с Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета (13).
Съюзът и държавите членки следва да продължат усилията си за подкрепа на публичните и частните инвестиции в европейските научни изследвания и иновации в автомобилната промишленост, включително чрез инициативи, които насърчават полезните взаимодействия в автомобилния отрасъл, като например Европейския алианс за акумулаторните батерии.
Заедно с ясните регулаторни сигнали тези усилия ще подкрепят и стимулират инвестиционните решения на производителите, ще запазят европейското технологично лидерство в този отрасъл, ще спомогнат за развитието на високи промишлени постижения в технологиите на бъдещето в Съюза и ще гарантират дългосрочната устойчивост и конкурентоспособност на неговата промишлена база.
(9) Регламент (ЕС) 2019/631 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2019 г. за определяне на стандарти за емисиите на CO2 от нови леки пътнически автомобили и от нови леки търговски превозни средства и за отмяна на регламенти (ЕО) No 443/2009 и (ЕС) No 510/2011 (ОВ L 111, 25.4.2019 г., стр. 13).
(10) Регламент (ЕС) 2021/695 на Европейския парламент и на Съвета от 28 април 2021 г. за създаване на Рамковата програма за научни изследвания и иновации „Хоризонт Европа“, за определяне на нейните правила за участие и разпространение на резултатите и за отмяна на регламенти (ЕС) No 1290/2013 и (ЕС) No 1291/2013 (ОВ L 170, 12.5.2021 г., стр. 1).
(11) Регламент (ЕС) 2021/523 на Европейския парламент и на Съвета от 24 март 2021 г. за създаване на програмата InvestEU и за изменение на Регламент (ЕС) 2015/1017 (ОВ L 107, 26.3.2021 г., стр. 30).
(12) Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове в рамките на Съюза и за изменение на Директива 96/61/ЕО на Съвета (ОВ L 275, 25.10.2003 г., стр. 32).
(13) Регламент (ЕС) 2021/241 на Европейския парламент и на Съвета от 12 февруари 2021 г. за създаване на Механизъм за възстановяване и устойчивост (ОВ L 57, 18.2.2021 г., стр. 17).