21.4.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 107/3
(7)
Määruse (EL) 2021/1119 vastuvõtmisega on liit sätestanud oma õigusaktides eesmärgi saavutada 2050. aastaks kogu majandust hõlmav tasakaal kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärineva heite ja nende neeldajates sidumise vahel ning saavutada kohasel juhul pärast seda negatiivsed heitkogused.
Kõnealuse määrusega kehtestatakse samuti siduv eesmärk vähendada liidusisest kasvuhoonegaaside netoheidet (heide pärast seotud koguste mahaarvamist) 2030. aastaks vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega.
Selle eesmärgi saavutamisele peaksid kaasa aitama kõik majandussektorid, sealhulgas maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (edaspidi „maakasutus ja metsandus“) sektor.
Et tagada teistes sektorites piisavate leevendusmeetmete võtmine kuni 2030. aastani, on netosidumise panus liidu 2030. aasta kliimaeesmärkide saavutamisse piiratud 225 miljoni CO2ekvivalenttonniga.
Vastavalt seatud sihile suurendada 2030. aastaks maakasutuse ja metsanduse sektoris CO2 netoeemaldamist tasemeni, mis ületab 300 miljonit CO2-ekvivalenttonni, kinnitas komisjon seoses määrusega (EL) 2021/1119 vastavas avalduses taas oma kavatsust teha ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/841 (8) läbivaatamiseks.
(8)
Selleks et aidata saavutada ambitsioonikamat eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet mitte vähemalt 40 %, vaid vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega, ning tagada, et maakasutuse ja metsanduse sektor annab kestliku ja prognoositava pikaajalise panuse liidu kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse, tuleks igale liikmesriigile kehtestada maakasutuse ja metsanduse sektori jaoks siduvad netosidumise suurendamise eesmärgid ajavahemikuks 2026–2030, mille tulemusel oleks kogu liidu netosidumise eesmärk 2030. aastaks 310 miljonit CO2-ekvivalenttonni.
Metoodikas, mida kasutatakse 2030. aasta riiklike eesmärkide kindlaksmääramiseks, tuleks võtta arvesse vahet liidu eesmärgi ning iga liikmesriigi 2020. aasta esildises esitatud 2016., 2017. ja 2018. aasta keskmise kasvuhoonegaaside heite ja sidumise vahel, ning kajastada maakasutuse ja metsanduse sektori praeguseid leevendusmeetmeid ning iga liikmesriigi osa liidus olevast majandatavast maa-alast, võttes arvesse asjaomase liikmesriigi suutlikkust parandada oma tulemuslikkust kõnealuses sektoris kliimat ja elurikkust toetavate maamajandamistavade või maakasutuse muutuste kaudu.
Kui liikmesriigid oma eesmärke ületaksid, aitaks see liidu kliimaeesmärke veelgi paremini saavutada.
(9)
Kasvuhoonegaaside netoheite ja sidumise ambitsioonikama eesmärgi saavutamiseks tuleks iga liikmesriigi jaoks kindlaks määrata siduvad eesmärgid lineaarse trajektoorina.
Trajektoor peaks algama 2022. aastal, võttes aluseks asjaomase liikmesriigi poolt 2021., 2022. ja 2023. aastal teatatud kasvuhoonegaaside heite keskmise, ning lõppema 2030. aastal kõnealuse liikmesriigi jaoks seatud eesmärgi juures.
Et tagada liidu 2030. aasta eesmärgi ühine saavutamine, võttes samal ajal arvesse maakasutuse ja metsanduse sektori kasvuhoonegaaside heite ja sidumise aastatevahelist varieeruvust, on asjakohane kehtestada iga liikmesriigi jaoks lisaks 2030. aasta riiklikule eesmärgile kohustus saavutada aastatel 2026–2029 teatav kasvuhoonegaaside netoheite ja sidumise summa (edaspidi „2026.– 2029. aasta eelarve“).
(10)
Määruse (EL) 2018/841 artiklites 6, 7, 8 ja 10 sätestatud arvestusreeglite eesmärk oli määrata kindlaks, mil määral võisid maakasutuse ja metsanduse sektori leevendusmeetmed aidata saavutada ELi 2030. aasta eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet 40 %, arvestades et see eesmärk ei hõlmanud maakasutuse ja metsanduse sektorit.
Selle sektori õigusraamistiku lihtsustamiseks ei tuleks kehtivaid arvestusreegleid pärast 2025. aastat kohaldada ning liikmesriikide riiklike eesmärkide täitmist tuleks kontrollida teatatud kasvuhoonegaaside heite ja sidumise alusel.
Sellega tagataks metoodiline järjepidevus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/842 (10) ning uue eesmärgiga vähendada kasvuhoonegaaside netoheidet vähemalt 55 %, mis hõlmab maakasutuse ja metsanduse sektorit.
(8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1).
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26).