L 69/64
SV
Europeiska unionens officiella tidning
7.3.2023
(6)
Det finns tydliga och återkommande exempel på fall där forskningsprojekt visat prov på god praxis inom standardisering (2).
Samtidigt finns det stora möjligheter att öka forskarnas medvetenhet och kunskap om standardi­ seringsprocesser och att utveckla vedertagna prestationsindikatorer för att mäta framgångarna med tekniköver­ föringen och tillvaratagandet av forskningen.
Medvetenheten och kunskapen om hur standardiseringsprocesserna hänger samman med och samverkar med forskningsprocesser och innovationsprocesser skulle också kunna ökas.
En framgångsrik integrering av forsknings- och innovations- och standardiseringsverksamheterna kan främja spridningen av forsknings- och innovationsverksamheten.
(7)
Tekniska mognadsgrader och förändringar av dessa under projektet kan anses utgöra viktiga indikatorer för att bedöma ett forsknings- och innovationsprojekts relevans och resultat vad gäller standardiseringsverksamheten.
Olika tekniska mognadsgrader kan också tyda på att det finns olika behov av standarder och standardisering.
En lägre teknisk mognadsgrad är i regel mer förknippad med att arbete behöver utföras inom till exempel terminologier och begrepp, metrologi och testning, användningsfall och referensarkitekturer, medan en högre teknisk mognadsgrad i regel är mer fokuserad på frågor som teknikens/innovationens interoperabilitet och prestanda (t.ex. i fråga om skyddsåtgärder, säkerhet, miljöpåverkan och funktionalitet).
Standarder för alla tekniska mognadsgrader är således viktiga för forskare och innovatörer inom många teknik- och tillämpningsområden.
(8)
Aktörer inom forskning och innovation kan antingen utveckla, följa eller anta nya standarder till stöd för utveckling och internationell spridning av de senaste teknikerna, innovationerna och trenderna.
Ju tidigare forsknings- och innovationsaktörerna kommer in i standardutvecklingsprocessen, som är integrerad i deras övergripande forsknings- och innovationsprocess, desto snabbare kan de föra ut sina standardbaserade innovationer på konkurrensutsatta globala marknader, vilket ger större värde och behållning.
Därför tar sig ledarna fram genom att utnyttja sitt tidiga och aktiva deltagande i arbetet med att fastställa nya standarder.
Under arbetet med att utveckla standarder får de också värdefulla tekniska och marknadsrelaterade insikter som de kan använda i sina forskningsoch innovationsstrategier och färdplaner och som kan ge dem en marknadsfördel i form av kortare tid till marknadsintroduktion än konkurrenterna tack vare deras tidiga deltagande i utvecklingen av de nya standarderna.
Dessa ledare (inbegripet små och medelstora företag och uppstartsföretag) får också möjlighet att positionera och lägga till sina egna unika produkt- eller tjänsteinnovationer ovanpå den grundläggande standard som de hjälpte till att fastställa.
(9)
Det finns ett behov av att ta itu med kompetensgapet inom utbildning och undervisning (3).
Det är viktigt att bygga upp en grundläggande förståelse av vad som utmärker forskningsprocesser, innovationsprocesser och standardiser­ ingsprocesser och hur de förhåller sig till varandra, samt hur de kan stärka varandra för att främja kunskapsut­ nyttjandet (4).
(10)
En av de viktigaste frågor som högre utbildningsanstalter eller forskningsorganisationer behöver fundera över vad gäller standarder och standardisering för att ta tillvara forskningsresultat är att stimulera forskarnas standardiser­ ingsarbete och se till att detta arbete räknas in i karriärutvecklingen.
(11)
I unionen har tekniköverföringskontoren vid många högre utbildningsanstalter och forskningsorganisationer under årens lopp etablerat sig som serviceställen inte bara för att hantera och arkivera immateriella rättigheter eller för att stödja nyföretagande, utan också för att ge allmänt stöd vid avtalsforskning och för att hjälpa till att administrera forskningssamverkansprojekt.
Tekniköverföringsorganisationer är därför en annan institutionell referenspunkt för stöd till standardisering, och deras deltagande är en logisk fortsättning på deras roll som överförare av kunskap och teknik.
Till skillnad från patent och vetenskapliga publikationer verkar begreppet upphovsmannaskap inte tillämpas i någon större utsträckning, vilket gör det svårare att mäta effekterna genom att mäta antalet citeringar.
(12)
För många forsknings- och innovationsprojekt är det kanske inte det bästa alternativet eller ens ett genomförbart alternativ att vara med och skapa en ny standard.
Samtidigt finns det stor potential med forskare som i ett tidigt skede deltar i standardiseringsarbetet i forsknings- och innovationsprogram.
Här får forskare viktiga kunskaper och tillgång till nätverk, samtidigt som de bidrar till utvecklingen av viktiga nya eller förbättrade internationella och europeiska standarder inom ämnesområden som är viktiga för industrin och samhället.
(2) Ibid.
(3) Som betonas i intressenternas återkoppling på EU:s standardiseringsstrategi: ”Det finns ingen formell allmän eller yrkesinriktad utbildning i standardisering.
Många företag i EU, oavsett storlek, saknar en strukturerad och strategisk inställning till standardisering som tar hänsyn till standardiseringens relevans för ekonomiska verksamheter, exempelvis regelefterlevnad, marknadstillträde och allmän affärsstrategi.”
(4) EN ISO 56002:2019 Innovationsledning – Ledningssystem för innovation – Vägledning.