L 69/64
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
7.3.2023.
(6)
Pastāv stabili un regulāri izmantoti labas prakses elementi pētniecības projektos, kas saistīti ar standartizāciju (2).
Vienlaikus aizvien vēl nepieciešams veidot pētnieku izpratni un zinātību par standartizācijas procesiem, kā arī izstrādāt atzītus snieguma rādītājus, lai izsekotu veiksmīgām tehnoloģiju nodošanas un valorizācijas darbībām.
Tāpat varētu veicināt izpratni un zinātību par to, kādā veidā standartizācijas procesi ir saistīti ar pētniecības un inovācijas procesiem un mijiedarbojas ar tiem.
Pētniecības un inovācijas un standartizācijas darbību sekmīga integrācija var dot būtisku stimulu pētniecības un inovācijas darbību ieviešanai.
(7)
Tehnoloģiju gatavības līmeņi (TGL) un izmaiņas tajos projekta laikā var tikt uzskatīti par svarīgiem rādītājiem, lai novērtētu pētniecības un inovācijas projekta atbilstību un sniegumu standartizācijas darbību ziņā.
Dažādi TGL var ietvert arī atšķirīgas vajadzības standartu un standartizācijas ziņā – zemākie TGL parasti ir vairāk saistīti ar veicamo darbu, piemēram, ar terminoloģiju un koncepcijām, metroloģiju un testēšanu, lietošanas gadījumiem un atsauces arhitektūru; savukārt TGL vēlākā posmā parasti vairāk attiecas uz tādiem jautājumiem kā tehnoloģijas/inovācijas sadarbspēja un sniegums (piemēram, drošības, drošuma, ietekmes uz vidi un funkcionalitātes ziņā), tāpēc pētniekiem un novatoriem daudzās tehnoloģiju un lietojumu jomās ir svarīgi visu TGL standarti.
(8)
Pētniecības un inovācijas dalībnieki var vadīt, ievērot vai pieņemt jaunus standartus, lai atbalstītu jaunāko tehnoloģiju, inovāciju un tendenču izstrādi un starptautisku ieviešanu.
Jo agrāk pētniecības un inovācijas dalībnieki iesaistās standartu izstrādē, kas integrēta to vispārējā pētniecības un inovācijas procesā, jo agrāk viņi savus standartos balstītos jauninājumus var ieviest konkurētspējīgos pasaules tirgos, tādējādi radot lielāku vērtību un ieguvumus.
Tāpēc līderi praktizē agrīnu un aktīvu iesaistīšanos jaunu standartu noteikšanā.
Standartu izstrādes procesā tie iegūst arī vērtīgu informāciju par tehniskiem un ar tirgu saistītiem jautājumiem, un, ņemot vērā viņu agrīnu iesaistīšanos jauno standartu izstrādē, var pielāgot savu pētniecības un inovācijas stratēģiju un ceļvežus un viņu preces ir ātrāk gatavas pārdošanai tirgū nekā konkurentiem.
Šiem līderiem (tostarp MVU un jaunuzņēmumiem) arī rodas iespēja noteikt un pievienot savas unikālās izstrādājumu vai pakalpojumu inovācijas pamatstandartam, ko viņi ir palīdzējuši izstrādāt.
(9)
Ir jānovērš prasmju trūkums apmācībā un izglītībā (3).
Būtiski veidot fundamentālu izpratni par pētniecības, inovācijas un standartizācijas procesu raksturlielumiem un saistību, kā arī par to, kā tie var stiprināt viens otru, lai veicinātu zināšanu valorizāciju (4).
(10)
Viens no galvenajiem jautājumiem, kas jārisina augstskolas vai pētniecības organizācijas politikā attiecībā uz standartiem un standartizāciju pētniecības valorizācijai, ir stimulēt tās pētnieku standartizācijas darbības un panākt, lai šīs darbības tiktu ņemtas vērā karjeras attīstībā.
(11)
Daudzās augstākās izglītības iestādēs un pētniecības organizācijās Savienībā gadu gaitā ir izveidoti tehnoloģiju nodošanas biroji, jo pakalpojumi nebeidzas ar IĪ noformēšanu un reģistrēšanu vai jaunuzņēmumu izveidi – ir nepieciešams vispārēji atbalstīt līgumpētniecību un palīdzēt vadīt kopdarbīgus pētniecības projektus.
Tāpēc tehnoloģiju nodošanas organizācijas ir vēl viens institucionāls atbalsta punkts standartizācijai, un iesaistoties tās likumsakarīgi turpina veikt savu zināšanu/tehnoloģiju nodošanas funkciju.
Atšķirībā no patentiem un zinātniskajām publikācijām, šķiet, ka autorība netiek plaši pieteikta, tāpēc ir grūtāk izsekot ietekmei, izmantojot atsauču mērīšanas metodes.
(12)
Daudziem pētniecības un inovācijas projektiem iesaistīšanās jauna standarta izveidē varētu nebūt vēlama vai pat īstenojama.
Vienlaikus pētnieki, kuri iesaistās standartizācijas darbību sākumposmā pētniecības un inovācijas programmās, kurās gūst svarīgas zināšanas un tīklus, sniedz lielu ieguldījumu svarīgu jaunu vai uzlabotu starptautisko un Eiropas standartu izstrādē nozarei un sabiedrībai svarīgās jomās.
(2) Turpat.
(3) Kā uzsvērts ieinteresēto personu atsauksmēs par ES standartizācijas stratēģiju, “Nav ne formālās izglītības, ne profesionālās apmācības standartizācijas jomā.
Daudziem ES uzņēmumiem – gan lieliem, gan maziem – trūkst tādas strukturētas un stratēģiskas pieejas standartizācijai, kas atspoguļotu tās nozīmi dažādās saimnieciskās darbībās – no juridiskās atbilstības līdz piekļuvei tirgum vai vispārējai uzņēmējdarbības stratēģijai.
(4) EN ISO 56002:2019 Inovāciju pārvaldība – Inovāciju pārvaldības sistēma – Vadlīnijas (EN ISO 56002:2019 Innovation management – Innovation management system – Guidance).