L 69/64
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 3 7
(6)
egzistuoja stabilūs ir atkartojami gerosios praktikos elementų, taikomų su standartizacija susijusiuose mokslinių tyrimų projektuose, rinkiniai (2).
Be to, galima labai pagerinti tyrėjų suvokimą apie standartizacijos procesus, suteikti jiems gerokai daugiau praktinės tų procesų patirties ir esama nemažai galimybių plėtoti pripažįstamus efektyvumo rodiklius, kurie padėtų stebėti technologijų perdavimo ir valorizacijos veiksmų sėkmę.
Taip pat būtų galima gerinti suvokimą apie tai, kaip standartizacijos procesai siejasi su mokslinių tyrimų ir inovacijų procesais ir su jais sąveikauja, ir įgyti su tuo susijusios praktinės patirties.
Sėkminga MTI ir standartizacijos veiklos integracija gali smarkiai pastūmėti aktyviau vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą;
(7)
technologinės parengties lygiai ir jų pokyčiai projekto metu gali būti laikomi svarbiais rodikliais vertinant, kiek mokslinių tyrimų ir inovacijų projektas aktualus ir efektyvus standartizacijos veiklos aspektu.
Skirtingi technologinės parengties lygiai taip pat gali būti susiję su skirtingais standartų ir standartizacijos poreikiais: žemesni technologinės parengties lygiai paprastai labiau susiję su darbu, kurį reikia atlikti, pavyzdžiui, terminijos ir koncepcijų, metrologijos ir bandymų, naudojimo atvejų ir bazinių architektūrų srityse, o vėlesnio etapo technologinės parengties lygiai paprastai labiau susiję su tokiais aspektais kaip technologijų arba inovacijų sąveikumas ir efektyvumas (pvz., saugumo, saugos, poveikio aplinkai ir funkcionalumo aspektu) – todėl tyrėjams ir novatoriams svarbūs visų technologinės parengties lygių standartai daugelyje technologijų ir taikymo sričių;
(8)
MTI subjektai gali kurti naujus standartus, jų laikytis arba juos priimti, taip remdami naujausių technologijų, inovacijų ir tendencijų plėtojimą ir diegimą tarptautiniu mastu.
Kuo anksčiau mokslinių tyrimų ir inovacijų subjektai įsitrauks į standartų rengimo procesą, integruodami jį į savo bendrą mokslinių tyrimų ir inovacijų procesą, tuo greičiau jie galės pateikti standartais pagrįstas savo inovacijas į konkurencingas pasaulines rinkas ir taip sukurs didesnę vertę bei gaus didesnį atlygį.
Todėl lyderiai išsiveržia į priekį pasinaudodami galimybe anksti ir aktyviai dalyvauti nustatant naujus standartus.
Standartų rengimo procese jie taip pat gauna vertingų techninių ir rinkos įžvalgų, kurios jiems padeda rengti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų strategiją bei veiksmų gaires, o anksčiau įsitraukdami į naujų standartų plėtrą pralenkia konkurentus kelyje į rinką.
Šie lyderiai (įskaitant MVĮ ir startuolius) taip pat gauna progą užsiimti vietą rinkoje ir, greta pamatinio standarto, kurį jie padėjo apibrėžti, pasiūlyti savo unikalias produktų ar paslaugų inovacijas;
(9)
reikia spręsti įgūdžių trūkumo problemą mokymo ir dėstymo baruose (3).
Labai svarbu išugdyti esminį suvokimą apie mokslinių tyrimų, inovacijų ir standartizacijos procesų ypatybes ir ryšius, taip pat apie tai, kaip jie gali vienas kitą stiprinti, kad didėtų žinių valorizacija (4);
(10)
viena iš pagrindinių užduočių formuojant aukštojo mokslo institucijos arba mokslinių tyrimų organizacijos politiką, skirtą mokslinių tyrimų valorizacijai taikant standartus ir standartizuojant, yra skatinti jos mokslo darbuotojus įsitraukti į standartizacijos veiklą ir ją laikyti pliusu karjeros raidai;
(11)
daugelyje Sąjungos aukštojo mokslo įstaigų ir mokslinių tyrimų organizacijų jau nemažai metų veikia technologijų perdavimo biurai, kurie ne tik padeda tvarkyti ir registruoti intelektinę nuosavybę arba remti startuolių kūrimą, bet ir teikia bendrą paramą pagal sutartis vykdomiems moksliniams tyrimams ir padeda administruoti bendradarbiavimu grindžiamus mokslinių tyrimų projektus.
Taigi technologijų perdavimo organizacijos yra dar viena akivaizdi institucinė atrama, kuria kliaujantis galima remti standartizaciją, ir jų dalyvavimas yra logiška jiems priklausančios žinių ir technologijų perdavimo funkcijos tąsa.
Kitaip nei patentų ir mokslinių publikacijų atveju, atrodo, kad autorystės sąvoka plačiai taikoma nėra, todėl poveikį sunkiau stebėti citavimo matavimo metodais;
(12)
daugelyje mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų dalyvavimas kuriant naują standartą gali būti ne pats geriausias ar net neįmanomas pasirinkimas.
Kita vertus, plačios perspektyvos atsiveria tyrėjams, kurie į standartizacijos veiklą įsitraukę ankstyvuose MTI programų etapuose įgyja svarbių žinių ir patenka į svarbius tinklus, kartu prisidėdami prie naujų esminių tarptautinių ir europinių standartų kūrimo ar tobulinimo pramonei ir visuomenei aktualiausiose teminėse srityse;
(2) Ten pat.
(3) Kaip pabrėžta suinteresuotųjų šalių atsiliepimuose apie ES standartizacijos strategiją, „standartizacijos srityje nevykdomas nei formalusis švietimas, nei profesinis mokymas.
Daugeliui ES įmonių – tiek didelių, tiek mažų – trūksta struktūrinio ir strateginio požiūrio į standartizaciją, atskleidžiančio jos svarbą įvairioms ekonominėms operacijoms teisinės atitikties, patekimo į rinką ar bendros verslo strategijos atžvilgiu“.
(4) EN ISO 56002:2019 Inovacijų vadyba.
Inovacijų vadybos sistema.
Rekomendacijos.