L 69/64
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.3.7.
(6)
A szabványosítással foglalkozó kutatási projektek bevált gyakorlatainak vannak állandó és visszatérő elemei (2).
Ugyanakkor komoly lehetőségek vannak a kutatók szabványosítási folyamatokkal kapcsolatos tudatosságának és know-how-jának növelésére, valamint a technológiaátadási és hasznosítási tevékenységek sikerének nyomon követésére szolgáló elismert teljesítménymutatók kidolgozására.
Egyaránt fokozni lehetne a tudatosságot és a knowhow-t arra vonatkozóan, hogy a szabványosítási folyamatok hogyan kapcsolódnak a kutatási és innovációs folyamatokhoz, illetve hogyan működnek együtt azokkal.
A K+I és a szabványosítási tevékenységek sikeres integrációja jelentős lendületet adhat a K+I tevékenységek elterjedésének.
(7)
A technológiai készenléti szintek (TRL-ek) és az azokban a projekt során bekövetkező változások fontos mutatóknak tekinthetők a K+I projektek relevanciájának és teljesítményének a szabványosítási tevékenységek szempontjából való értékeléséhez.
A különböző TRL-ek eltérő igényeket is jelezhetnek a szabványok és a szabványosítás tekintetében: az alacsonyabb TRL-ek jellemzően inkább az elvégzendő munkához, például a terminológiához és koncepciókhoz, a metrológiához és a teszteléshez, a használati esetekhez és a referenciaszerkezetekhez kapcsolódnak, a későbbi szakaszok TRL-jei pedig jellemzően inkább olyan kérdésekhez kapcsolódnak, mint a technológia/innováció interoperabilitása és teljesítménye (például a védelem, a biztonság, a környezeti hatás és a funkcionalitás tekintetében), ezért az összes TRL-re kiterjedő szabványok számos technológiai és alkalmazási területen fontosak a kutatók és innovátorok számára.
(8)
A K+I-szereplők a legújabb technológiák, innovációk és trendek fejlesztésének és nemzetközi alkalmazásának támogatása érdekében vezető szerepet tölthetnek be az új szabványok terén, alkalmazhatják őket vagy új szabványokat fogadhatnak el.
Minél korábban vesznek részt a K+I szereplők az átfogó K+I-folyamatukba integrált szabványfejlesztési folyamatban, annál hamarabb tudják a szabványokon alapuló innovációikat a versenyképes globális piacokra vinni, ami nagyobb értéket és hasznot eredményez.
A vezetők ezért az új szabványok meghatározásában való korai és aktív részvételük hasznosításával haladnak előre.
A szabványok kidolgozásának folyamata során értékes műszaki és piaci ismeretekre is szert tesznek, amelyek felhasználhatók K+I stratégiájukhoz és ütemterveikhez, és az új szabványok kidolgozásában való korai részvételüknek köszönhetően piacra jutási előnyre tesznek szert versenytársaikkal szemben.
Ezeknek a vezetőknek (köztük kkv-knak és induló innovatív vállalkozásoknak) lehetőségük nyílik arra is, hogy a segítségükkel kidolgozott alapszabványon felül saját egyedi termék- vagy szolgáltatásinnovációikat is pozicionálják és előtérbe helyezzék.
(9)
Kezelni kell a képzés és oktatás terén fennálló készséghiányt (3).
Lényeges a kutatási folyamatok, az innovációs folyamatok és a szabványosítási folyamatok jellemzőinek és kapcsolatainak, valamint annak alapvető megértése, hogy ezek hogyan erősíthetik egymást a tudás fokozott hasznosítása érdekében (4).
(10)
A felsőoktatási intézmények vagy a kutatószervezetek szabványokkal és szabványosítással kapcsolatos kutatáshasz­ nosítási politikájának egyik fő kérdése a kutatóik szabványosítási tevékenységeinek ösztönzése és e tevékenységek beszámítása a szakmai előmenetelbe.
(11)
Az Unióban az évek során számos felsőoktatási intézményben és kutatószervezetben jöttek létre technológia­ transzfer-irodák olyan szolgáltatási pontként, amelyek nemcsak a szellemi tulajdonnal kapcsolatban benyújtott bejelentésekkel és azok kezelésével, illetve az induló innovatív vállalkozások létrehozásának támogatásával foglalkoznak, hanem általános támogatást is nyújtanak a szerződéses kutatáshoz és az együttműködésen alapuló kutatási projektek kezeléséhez.
A technológiatranszferrel foglalkozó szervezetek ezért további, a szabványosítás támogatására kijelölt intézményi támpontot jelentenek, és részvételük logikusan következik a tudás-/technológia­ transzferben játszott szerepükből.
A szabadalmakkal és a tudományos publikációkkal ellentétben úgy tűnik, hogy a szerzőség fogalmát nem alkalmazzák széles körben, ami megnehezíti a hatás hivatkozásmérési technikákkal történő nyomon követését.
(12)
Számos K+I projekt esetében előfordulhat, hogy egy új szabvány létrehozásában való részvétel nem a legjobb alternatíva vagy nem is valósítható meg.
Ugyanakkor nagy lehetőségek rejlenek abban, hogy a kutatók részt vesznek a K+I programokon belüli szabványosítási tevékenységek korai szakaszában, amikor is a kutatók fontos tudásra és kapcsolatokra tesznek szert, miközben egyúttal hozzájárulnak a kulcsfontosságú új vagy továbbfejlesztett nemzetközi és európai szabványok kidolgozásához az ipar és a társadalom számára kritikus fontosságú témákban.
(2) Ugyanott.
(3) Amint azt az érdekelt feleknek az EU szabványosítási stratégiájával kapcsolatos visszajelzései hangsúlyozták, „Nem létezik sem formális oktatás, sem szakképzés a szabványosítás területén.
Számos – akár nagy, akár kis – uniós vállalat nem rendelkezik olyan strukturált és stratégiai szabványosítási megközelítéssel, amely figyelembe venné a szabványosítás jelentőségét a különböző gazdasági műveletek szempontjából, legyen szó a jogszabályoknak való megfelelésről, a piacra jutásról vagy az általános üzleti stratégiáról.”
(4) EN ISO 56002:2019 – Innovációmenedzsment – Innovációmenedzsment-rendszer – Iránymutatás.