L 69/64
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
7.3.2023
(6)
Standardointiin liittyvissä tutkimushankkeissa on vakaita ja toistuvia hyviä käytäntöjä (2).
Samalla on hyvät mahdollisuudet lisätä tutkijoiden tietoisuutta standardointiprosesseista ja niihin liittyvää taitotietoa sekä kehittää tunnustettuja tulosindikaattoreita, joilla voidaan seurata teknologian siirto- ja hyödyntämistoimien onnistumista.
Samoin voitaisiin lisätä tietoisuutta ja taitotietoa siitä, miten standardointiprosessit liittyvät tutkimus- ja innovaatiop­ rosesseihin ja ovat vuorovaikutuksessa niiden kanssa.
T&I- ja standardointitoimien onnistunut yhdistäminen voi merkittävästi vauhdittaa T&I-toimia.
(7)
Teknologisen valmiuden tasoja ja niiden muuttumista hankkeen aikana voidaan pitää tärkeinä indikaattoreina arvioitaessa T&I-hankkeen merkityksellisyyttä ja tuloksellisuutta standardointitoimien kannalta.
Erilaiset teknologisen valmiuden tasot voivat myös tarkoittaa erilaisia tarpeita standardien ja standardoinnin kannalta: alemmat teknologisen valmiuden tasot liittyvät tyypillisesti enemmän työhön, jota tehdään esimerkiksi terminologian ja käsitteiden, metrologian ja testauksen, käyttötapausten ja vertailuarkkitehtuurien alalla, kun taas myöhemmän vaiheen teknologisen valmiuden tasot liittyvät yleensä pikemminkin esimerkiksi teknologian tai innovaatioiden yhteentoimivuuteen ja suorituskykyyn (esimerkiksi turvallisuuden, ympäristövaikutusten ja toiminnallisuuden osalta).
Tästä syystä kaikkien teknologisen valmiuden tasojen standardit ovat tärkeitä tutkijoille ja innovoijille monilla teknologian ja sovellusten aloilla.
(8)
T&I-toimijat voivat viedä edelläkävijöinä eteenpäin, noudattaa tai ottaa käyttöön uusia standardeja, joilla tuetaan uusimpien teknologioiden, innovaatioiden ja suuntausten kehittämistä ja kansainvälistä omaksumista käyttöön.
Mitä varhemmin T&I-toimijat osallistuvat standardien kehittämisprosessiin, joka on integroitu niiden yleiseen T&Iprosessiin, sitä nopeammin ne voivat tuoda standardeihin perustuvia innovaatioitaan kilpailukykyisille maailmanlaa­ juisille markkinoille ja sitä suurempi on niistä saatava arvo ja hyöty.
Näin edelläkävijät saavat etumatkaa hyödyntämällä varhaista ja aktiivista osallistumistaan uusien standardien asettamiseen.
Standardien kehittämis­ prosessin aikana ne saavat myös arvokasta teknistä näkemystä ja markkinatietoa, jota ne voivat hyödyntää T&Istrategiassaan ja etenemissuunnitelmissaan.
Uusien standardien kehittämiseen osallistuminen varhaisessa vaiheessa tarjoaa edelläkävijöille myös ajallisen markkinaedun kilpailijoihinsa nähden.
Perustaa luovan standardin lisäksi, jonka asettamisessa nämä edelläkävijät (myös pk- ja startup-yritykset) ovat auttaneet, niille tarjoutuu tilaisuus asemoida ja lisätä omia ainutlaatuisia tuote- tai palveluinnovaatioitaan markkinoille.
(9)
On tarpeen korjata osaamisvajeet koulutuksessa ja opetuksessa (3).
On olennaisen tärkeää luoda perusteellinen käsitys tutkimusprosessien, innovaatioprosessien ja standardointiprosessien ominaispiirteistä ja suhteista sekä siitä, miten ne voivat vahvistaa toisiaan tietämyksen hyödyntämisen edistämiseksi (4).
(10)
Yksi tärkeimmistä korkeakouluissa tai tutkimusorganisaatioissa käsiteltävistä kysymyksistä, jotka koskevat standardeja ja standardointia tutkimuksen hyödyntämiseksi, on tutkijoiden kannustaminen standardointitoimiin ja näiden toimien huomioonottaminen urakehityksessä.
(11)
Teknologian siirrosta vastaavat toimistot (Technology Transfer Offices) ovat unionissa vuosien mittaan perustaneet moniin korkeakouluihin ja tutkimusorganisaatioihin palvelupisteitä, jotka eivät pelkästään käsittele henkistä omaisuutta ja sen rekisteröintiä tai tue startup-yritysten perustamista, vaan tarjoavat myös yleistä tukea sopimustut­ kimukseen ja auttavat tutkimusyhteistyöhankkeiden hallinnoinnissa.
Teknologiansiirtotoimistot muodostavat näin ollen toisen institutionaalisen ankkuripisteen standardoinnin tukemiselle, ja niiden osallistuminen on loogista jatkoa niiden roolille osaamisen/teknologian siirrossa.
Vaikuttaa siltä, että toisin kuin patenttien ja tieteellisten julkaisujen yhteydessä, tekijän käsitettä ei ole otettu laajasti käyttöön, mikä vaikeuttaa vaikutusten seuraamista viittausten mittaustekniikoilla.
(12)
Monissa T&I-hankkeissa osallistuminen uuden standardin luomiseen ei välttämättä ole paras tai edes toteuttamis­ kelpoinen vaihtoehto.
Tutkijoiden osallistuminen standardointitoimien alkuvaiheisiin T&I-ohjelmissa tarjoaa kuitenkin merkittäviä mahdollisuuksia, kun tutkijat saavat tärkeää tietoa ja luovat verkostoja ja samalla myötävaikuttavat keskeisten uusien tai parannettujen kansainvälisten ja eurooppalaisten standardien kehittämiseen teollisuuden ja yhteiskunnan kannalta kriittisillä aihealueilla.
(2) Ks. edellä oleva alaviite.
(3) Kuten sidosryhmiltä standardointia koskevasta EU:n strategiasta saadussa palautteessa korostetaan, ”standardointia koskevaa virallista koulutusta tai ammattikoulutusta ei ole.
Monilta EU:n yrityksiltä – niin suurilta kuin pieniltä – puuttuu sellainen jäsennelty ja strateginen lähestymistapa standardointiin, joka vastaisi sen merkitystä erilaisille taloudellisille toiminnoille aina lainsäädännön noudattamisesta ja markkinoille pääsystä yleiseen liiketoimintastrategiaan”.
(4) EN ISO 56002:2019 Innovaatiojohtaminen.
Innovaatioiden hallintajärjestelmä.
Ohjeistusta.