L 63/6
SL
Uradni list Evropske unije
28.2.2023
(24)
Vsi ukrepi iz načrtov za okrevanje in odpornost bi se morali izvajati v skladu z veljavnim pravnim redom Unije in nacionalnim pravnim redom na področju okolja, zlasti v zvezi s presojo vplivov na okolje in varstvom narave.
Pri ukrepih, za katere velja odstopanje od načela, da se ne škoduje bistveno, bi si morale države članice zadovoljivo prizadevati za omejitev morebitne škode za okoljske cilje v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852, kadar je to izvedljivo, in za ublažitev škode z drugimi ukrepi, vključno z ukrepi iz poglavij REPowerEU.
(25)
Poglavja REPowerEU bi morala biti skladna z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti držav članic ter podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119.
(26)
Ob upoštevanju evropskega zelenega dogovora kot evropske strategije za trajnostno rast ter pomena obvladovanja podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, Mehanizem prispeva k vključevanju podnebnih ukrepov in okoljske trajnostnosti ter k doseganju splošnega cilja, da 30 % proračunskih odhodkov Unije podpira podnebne cilje.
V ta namen bi morali ukrepi, ki jih podpira Mehanizem in so vključeni v načrte za okrevanje in odpornost držav članic, prispevati k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali k obravnavanju izzivov, ki iz tega izhajajo, in bi morali zagotavljati znesek, ki predstavlja vsaj 37 % skupnih dodeljenih sredstev za načrt za okrevanje in odpornost ter vsaj 37 % skupnih ocenjenih stroškov ukrepov iz poglavja REPowerEU na podlagi metodologije za spremljanje podnebnih ukrepov iz Priloge VI k Uredbi (EU) 2021/241.
Navedeno metodologijo bi bilo treba ustrezno uporabiti za ukrepe, ki jih ni mogoče neposredno dodeliti področju intervencije iz navedene priloge.
Če se zadevna država članica in Komisija strinjata, bi moralo biti mogoče povečati koeficiente za podporo za podnebne cilje za posamezne naložbe na 40% ali 100 %, kot je pojasnjeno v načrtu za okrevanje in odpornost, da se upoštevajo spremljevalni reformni ukrepi, ki zanesljivo povečujejo njihov vpliv na podnebne cilje.
V ta namen bi moralo biti mogoče povečati koeficiente za podporo za podnebne cilje do skupnega zneska 3 % dodeljenih sredstev iz načrta za okrevanje in odpornost za posamezne naložbe.
Mehanizem bi moral podpirati dejavnosti, pri katerih so v celoti upoštevani podnebni in okoljski standardi ter prednostne naloge Unije in načelo, da se ne škoduje bistveno.
(27)
Države članice bi morale, kadar je ustrezno, v poglavja REPowerEU vključiti ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, kot je ugotovljeno v Komisijini najnovejši oceni potreb, in ki bi med drugim prispevali k ustvarjanju evropske dodane vrednosti.
Prav tako bi bilo treba upoštevati, da bi ukrepi, ki se izvajajo v eni državi članici, lahko imeli učinke prelivanja v drugih državah članicah.
Komisija bi morala čim prej olajšati sodelovanje med državami članicami, da bi oblikovali ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ki se vključijo v poglavja REPowerEU.
Države članice bi si morale prizadevati, da bi ti ukrepi predstavljali znesek, ki predstavlja vsaj 30 % ocenjenih stroškov ukrepov iz poglavja REPowerEU.
Poleg ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom bi bilo treba kot ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom obravnavati ukrepe na nacionalni ravni, ki prispevajo k zagotavljanju oskrbe z energijo v Uniji kot celoti v skladu s cilji REPowerEU, zlasti kar zadeva odpravo obstoječih ozkih grl v smislu prenosa, distribucije in shranjevanja energije, kot je bilo ugotovljeno v najnovejši oceni potreb, ki jo je pripravila Komisija, s čimer se povečuje potencial za čezmejne pretoke med državami članicami.
Ukrepe za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv in povpraševanja po energiji bi bilo prav tako treba obravnavati kot ukrepe s pozitivnim čezmejnim učinkom, saj sproščajo dodatno zmogljivost ali oskrbo za druge države članice.
(28)
Dodati bi bilo treba ustrezno ocenjevalno merilo, ki bi Komisiji služilo kot podlaga za ocenjevanje čezmejne ali večdržavne razsežnosti ali učinka reform in naložb iz poglavij REPowerEU.