24.2.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 60/3
2.2.4.
atšķirīga tipa bremžu iekārta ar īpašu norādi uz to, vai ir iekārta piekabes bremzēšanai un elektriskā bremžu sistēma;
2.2.5.
motora tips;
2.2.6.
pārnesumu skaits un pārnesumskaitļi;
2.2.7.
galvenā pārvada pārnesumskaitļi;
2.2.8.
riepu izmēri.
2.3.
“Bremžu iekārta” ir to daļu kopums, kuru funkcija ir pakāpeniski samazināt braucoša transportlīdzekļa ātrumu vai to apstādināt, vai to noturēt nekustīgā stāvoklī, ja tas jau ir apstādināts; šīs funkcijas ir norādītas 5.1.2. punktā.
Iekārta sastāv no vadības ierīces, pievada un pašām bremzēm.
2.4.
“Vadības ierīce” ir tā daļa, ko tieši darbina vadītājs, lai pievadam pievadītu enerģiju, kas vajadzīga bremzē­ šanai vai tās vadībai.
Šī enerģija var būt vadītāja muskuļu enerģija vai enerģija no cita avota, ko kontrolē vadītājs, vai šo dažādo enerģiju veidu kombinācija.
2.5.
“Pievads” ir to sastāvdaļu kopums, kas atrodas starp vadības ierīci un bremzēm un kas tās funkcionāli savieno.
Pievads var būt mehānisks, hidraulisks, pneimatisks, elektrisks vai jaukts.
Ja bremzēšanas spēku iegūst, izmantojot vai papildinot no vadītāja neatkarīgu enerģijas avotu, tad sistēmas enerģijas rezervi arī uzskata par pievada daļu.
Pievadu iedala divās neatkarīgās funkcijās: vadības pievads un enerģijas pievads.
Kad šajos noteikumos termins “pievads” lietots atsevišķi, tas apzīmē gan “vadības pievadu”, gan “enerģijas pievadu”.
2.5.1.
“Vadības pievads” ir to pievada sastāvdaļu kopums, kuras vada bremžu darbību, tostarp kontroles funkciju un nepieciešamo(-ās) enerģijas rezervi(-es).
2.5.2.
“Enerģijas pievads” ir to sastāvdaļu kopums, kuras bremzēm pievada to darbībai nepieciešamo enerģiju, tostarp enerģijas rezerve(-es), kas nepieciešama (-as) bremžu darbībai.
2.6.
“Bremzes” ir daļa, kurā darbojas spēki, kas pretojas transportlīdzekļa kustībai.
Tās var būt berzes bremzes (kad spēkus rada berze starp divām transportlīdzekļa daļām, kas kustas viena attiecībā pret otru); elektriskas bremzes (kad spēkus rada elektromagnētiska iedarbība starp divām transportlīdzekļa daļām, kas kustas viena attiecībā pret otru, bet savstarpēji nesaskaras); hidrauliskas bremzes (kad spēkus rada tāda šķidruma darbība, kas atrodas starp divām transportlīdzekļa daļām, kas kustas viena attiecībā pret otru); vai motorbremze (kad spēkus rada mākslīgs motora bremzējošas darbības pieaugums, ko pārvada uz riteņiem).
2.7.
“Atšķirīgu tipu bremžu iekārtas” ir iekārtas, kas atšķiras tādos būtiskos aspektos kā:
2.7.1.
sastāvdaļas ar atšķirīgiem raksturlielumiem;
2.7.2.
sastāvdaļa, kas izgatavota no materiāliem ar citādām īpašībām, vai sastāvdaļa ar citādu formu vai izmēru;
2.7.3.
atšķirīga sastāvdaļu salikums.
2.8.
“Bremžu iekārtas sastāvdaļa” ir viena no atsevišķajām daļām, kuras samontētas veido bremžu iekārtu.
2.9.
“Regulējama bremzēšana” ir bremzēšana, kad ierīces normālajā darbības diapazonā un bremžu darbināšanas laikā (sk.
2.16. punktu):
2.9.1.
vadītājs var jebkurā laikā palielināt vai samazināt bremzēšanas spēku, iedarbojoties uz vadības ierīci;
2.9.2.
bremzēšanas spēks mainās proporcionāli iedarbībai uz vadības ierīci (monotona funkcija);
2.9.3.
bremzēšanas spēku var viegli un pietiekami precīzi regulēt.