24.2.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 60/3
2.2.4.
eri tüüpi piduriseade, eelkõige haagise pidurdamiseks ette nähtud seadmete olemasolu või puudumine või elektrilise pidurisüsteemi olemasolu;
2.2.5.
mootoritüüp;
2.2.6.
käikude arv ja nende ülekandearvud;
2.2.7.
peaülekande ülekandearvud;
2.2.8.
rehvi mõõtmed.
2.3.
„Piduriseade“ – osade kombinatsioon, mille ülesanne on järk-järgult vähendada liikuva sõiduki kiirust või see peatada või hoida peatatud sõiduk seisvana.
Kõnealused ülesanded on kindlaks määratud punktis 5.1.2.
Seade koosneb piduri juhtseadisest, piduriajamist ja tegelikust pidurist.
2.4.
„Piduri juhtseadis“ – juhi poolt otse käivitatav osa, mis varustab piduriajamit pidurdamiseks või pidurduse reguleerimiseks vajaliku energiaga.
Kõnealune energia võib olla juhi lihasjõud või muust juhi kontrollitavast allikast pärit energia või kõnealuste eri energialiikide kombinatsioon.
2.5.
„Piduriajam“ – piduri juhtseadise ja piduri vahel paiknev ning nende toimet ühendav osade kombinatsioon.
Piduriajam võib olla mehaaniline, hüdrauliline, pneumaatiline, elektriline või segatüüpi.
Ajam võib olla mehaaniline, hüdrauliline, pneumaatiline, elektriline või segatüüpi.
Kui pidurdusjõud saadakse energiaallikast või energiaallika abil, mis ei sõltu juhist, siis loetakse ka süsteemis olev energiavaru ajami osaks.
Piduriajamil on kaks sõltumatut funktsiooni: juhtajam ja energiaülekande ajam.
Kui käesolevas eeskirjas kasutatakse terminit „piduriajam“, tähendab see nii juhtajamit kui ka energiaülekande ajamit.
2.5.1.
„Juhtajam“ – ajami selliste osade kombinatsioon, mis kontrollivad pidurite tööd, sealhulgas juhtimisfunkt­ sioon ja vajalik(ud) energiavaru(d).
2.5.2.
„Energiaülekande ajam“ – selliste osade kombinatsioon, mis varustavad pidureid tööks vajaliku energiaga, sealhulgas pidurite tööks vajalik(ud) energiavaru(d).
2.6.
„Pidur“ – osa, milles tekivad sõiduki liikumisele vastupidist mõju avaldavad jõud.
osa, milles tekivad sõiduki liikumisele vastupidist mõju avaldavad jõud.
Pidur võib olla hõõrdpidur (jõud tekitatakse sõiduki kahe üksteise suhtes liikuva osa hõõrdumisel); elektriline pidur (jõu tekitaja on elektromagnetiline toime sõiduki kahe osa vahel, mis teineteise suhtes liiguvad, kuid ei puutu kokku); hüdroajamiga pidur (jõud tekivad vedeliku toimel sõiduki kahe üksteise suhtes suhteliselt liikuva osa vahel) või mootorpidur (pidurdusjõud tulenevad mootori pidurdamistoime kunstlikust suurenemisest, mis kantakse üle ratastele).
2.7.
„Piduriseadmete eri tüübid“ – seadmed, mis erinevad järgmiste oluliste tunnuste poolest:
2.7.1.
osad, millel on erinevad omadused;
2.7.2.
osa, mis on toodetud erinevate omadustega materjalidest või millel on erinev kuju või suurus;
2.7.3.
osade teistsugune koost.
2.8.
„Piduriseadme osa“ – üks üksikosadest, mis koostuna moodustavad piduriseadme.
2.9.
„Järkjärguline ja reguleeritav pidurdamine“ – pidurdamine, mille kestel seadme tavapärases töövahemikus pidurite rakendamisel (vt punkt 2.16):
2.9.1.
saab juht piduri juhtseadise abil igal ajal suurendada või vähendada pidurdusjõudu;
2.9.2.
pidurdusjõud muutub proportsionaalselt piduri juhtseadise mõjutamisega (monotoonne funktsioon);
2.9.3.
pidurdusjõudu saab kergesti ja piisava täpsusega reguleerida.