23.2.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 58/1427 KOMISIA PILOTNÉ PROJEKTY
KAPITOLA PP 02 — EURÓPSKE STRATEGICKÉ INVESTÍCIE (pokračovanie) PP 02 23
(pokračovanie)
PP 02 23 06
(pokračovanie) Preprava rádioaktívneho odpadu do spoločného úložiska na úrovni Únie by podliehala pravidlám stanoveným v kapitole 2 smernice 2006/117/Euratom, ktorá sa zaoberá „prepravami v rámci Spoločenstva“.
Treba tiež zdôrazniť, že Komisia zriadila expertnú skupinu pre finančné aspekty nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom vrátane hlbinného geologického úložiska, ktorá jej má poskytovať podporu pri posudzovaní otázok súvisiacich s nákladmi a financovaním takýchto zariadení.
Činnosti v rámci tohto pracovného programu expertnej skupiny by sa mali považovať za doplnkové k niektorým činnostiam navrhnutým v tomto projekte.
Zatiaľ čo ukladanie rádioaktívneho odpadu v inom členskom štáte je povolené, v smernici 2011/70/Euratom sa v článku 4 ods.
1 stanovuje, že každý členský štát nesie konečnú zodpovednosť za nakladanie s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, ktorý sa v ňom vyprodukuje.
Možnosť ukladať rádioaktívny odpad v inom členskom štáte je upravená v článku 4 ods.
4 smernice 2011/70/Euratom, ktorý znie takto: „Rádioaktívny odpad sa uloží v členskom štáte, v ktorom sa vyprodukoval, s výnimkou prípadu, ak v čase prepravy vstúpi do platnosti dohoda medzi dotknutým členským štátom a iným členským štátom [...] o tom, že sa na uloženie využije zariadenie v jednej z týchto krajín.“.
Takáto dohoda (dohody) by mali byť začlenené do vnútroštátneho programu, ako sa stanovuje v článku 12 ods.
1 písm. (k), podľa ktorého: „Vnútroštátne programy [...] zahŕňajú: [...] dohody uzavreté [...], pokiaľ takéto dohody existujú.“.
Členské štáty sa zároveň nabádajú, aby plánovali dlhodobo a do svojich národných plánov zahrnuli hlbinné geologické úložiská jadrového odpadu.
V súčasnosti žiadna krajina na svete nemá v prevádzke hlbinné geologické úložisko vyhoreného jadrového paliva.
V súčasnosti takéto úložisko vzniká jedine vo Fínsku a len Švédsko a Francúzsko majú realistické plány na hlbinné geologické úložiská, ktoré majú byť v prevádzke na začiatku tretej dekády 21. storočia.
Ostatné členské štáty takéto plány doposiaľ nemajú, a preto by trvalo celé desaťročia, kým by ich prípadné budúce projekty mohli vstúpiť do prevádzky.
Vo francúzskych plánoch sa však počíta len s úložnými kapacitami pre francúzsky rádioaktívny odpad, ktorý už existuje alebo sa plánuje.
Hoci jadrový odpad pochádza najmä z jadrových elektrární, jednoznačne nie sú jediným zdrojom rádioaktívneho odpadu.
Rádioaktívny odpad produkujú aj priemyselné odvetvia, nemocnice a zdravotnícke zariadenia, výskumné centrá a univerzity.
Všetky členské štáty bez ohľadu na to, či majú alebo nemajú jadrovú energiu vo svojom energetickom mixe, určitý druh rádioaktívneho odpadu produkuje a musia s ním niečo urobiť.
Domnievame sa, že vzhľadom na obrovské finančné a inžinierske úsilie a mimoriadne dlhé obdobie výstavby je duplicita rôznych hlbinných geologických úložísk roztrúsených po celej Únii mimoriadne neefektívna.
Preto navrhujeme v spolupráci s GR ENER začať pilotný projekt (PP) a v prípade úspechu v ňom pokračovať formou prípravnej akcie (PA).
Tento proces by mohol mať podobu štúdie uskutočniteľnosti o hlbinnom geologickom úložisku jadrového odpadu na spoločné európske využitie, vypracovanej okrem iného využitím veľmi cenných poznatkov Technologickej platformy na vykonávanie geologického ukladania rádioaktívneho odpadu do úložísk (IGDTP).
Cieľom takejto štúdie by bolo umožniť tvorcom politík posúdiť na základe dostupných údajov, či je technicky, finančne a z hľadiska celkovej efektívnosti vhodné spojiť európske zdroje na riešenie otázky rádioaktívneho odpadu, a určiť, či by takýto spoločný európsky prístup k nakladaniu s rádioaktívnym odpadom vyžadoval preskúmanie platných právnych predpisov.