SK
L 58/1422
Úradný vestník Európskej únie
23.2.2023
KOMISIA PILOTNÉ PROJEKTY
KAPITOLA PP 02 — EURÓPSKE STRATEGICKÉ INVESTÍCIE (pokračovanie) PP 02 23
(pokračovanie)
PP 02 23 03
(pokračovanie) Umelá inteligencia má veľký potenciál mať vplyv na životné prostredie.
Pozitívne je, že technológie umelej inteligencie a analýzy údajov majú potenciál urýchliť analýzu veľkých objemov údajov, umožniť lepšie pochopenie environmentálnych výziev a poskytnúť riešenia.
Tým sa zabezpečia mechanizmy na zlepšenie environmentálneho plánovania, rozhodovania a monitorovania environmentálnych hrozieb.
Umelá inteligencia by konkrétne mohla pomôcť znížiť spotrebu energie a zdrojov, podporiť dekarbonizáciu a posilniť obehové hospodárstvo.
Ďalším zaujímavým aspektom je využívanie umelej inteligencie na analýzu výsledkov minulých vedeckých experimentov a na zlepšenie úspešnosti budúcich experimentov.
Umelá inteligencia však predstavuje aj niekoľko environmentálnych hrozieb.
Využívanie riešení IKT predstavuje 5 – 9 % celosvetovej spotreby elektrickej energie a podľa správy Európskeho parlamentu s názvom „Úloha umelej inteligencie v Európskej zelenej dohode“ by do roku 2030 mohlo dosiahnuť 20 %.
V praxi to v roku 2020 predstavovalo 1,1 až 1,3 miliardy ton (Gt) CO2.
Okrem toho zo štúdie „Etika pre udržateľné prijatie umelej inteligencie spájajúca umelú inteligenciu a ESG“ vyplynulo, že emisie uhlíka pri učení jedného modelu spracovania prirodzeného jazyka zodpovedajú 125 spiatočným letom medzi New Yorkom a Pekingom.
Pokiaľ ide konkrétne o používanie umelej inteligencie, v niektorých vedeckých článkoch o jej vplyve na životné prostredie sa rozlišuje medzi červenou umelou inteligenciou alebo energeticky náročnou umelou inteligenciou a zelenou umelou inteligenciou navrhnutou podľa parametrov energetickej efektívnosti.
Na ilustráciu treba poznamenať, že výpočtové zdroje potrebné na učenie modelov umelej inteligencie sa od roku 2012 zdvojnásobujú každých 3,4 mesiaca, keďže sa hľadajú presnejšie modely.
Faktory, ktoré spôsobujú tento nárast spotreby, možno zhrnúť do troch častí: náklady na izolované fungovanie modelu umelej inteligencie, veľkosť súboru tréningových údajov a počet vykonaných pokusov s hyperparametrom.
Oblasť zamerania koordinovaného plánu revízie umelej inteligencie do roku 2021 „Začleniť umelú inteligenciu do hry v záujme klímy a životného prostredia“ zahŕňa opatrenia zamerané na dosiahnutie pokroku v oblasti ekologickejšej umelej inteligencie.
Tieto akcie zahŕňajú podporu výskumu v oblasti znižovania spotreby energie umelej inteligencie prostredníctvom programu Horizont Európa; a rozvoj procesorov s nízkou spotrebou energie pre aplikácie umelej inteligencie prostredníctvom programu Horizont Európa a inštitucionalizovaného európskeho partnerstva pre kľúčové digitálne technológie.
Koordinovaný plán sa však nezameriava na stimulovanie vývojárov, aby využívali ekologickú umelú inteligenciu.
V tejto súvislosti je cieľom pilotného projektu vykonať štúdiu s cieľom vymedziť prvky na stimulovanie vývojárov umelej inteligencie, aby prešli od energeticky náročnej umelej inteligencie k environmentálne udržateľnej umelej inteligencii – zelenej umelej inteligencii – podporou postupov na zvýšenie účinnosti a uvádzaním uhlíkovej stopy systému umelej inteligencie vrátane preskúmania „označovania energetickej efektívnosti a uhlíkovej náročnosti“ a „značky zelenej umelej inteligencie“.
Štúdia tak prispeje k formovaniu súboru činností potrebných na ekologizáciu umelej inteligencie, aby mohla slúžiť ako základ pre potenciálny európsky program zelených algoritmov alebo pre akékoľvek právne predpisy v oblasti ekologickej umelej inteligencie, ktoré sa môžu zvážiť v budúcnosti.
Návrh aktu o umelej inteligencii neobsahuje žiadne stimuly ani povinnosti na výpočet a simuláciu vplyvu systémov umelej inteligencie na životné prostredie, takže táto štúdia by sa neprekrývala so žiadnymi súčasnými opatreniami, programami ani existujúcimi právnymi predpismi.
Vykonávanie Hlavné činnosti štúdie by sa zameriavali na identifikáciu a ďalší rozvoj netechnologických riešení na zmiernenie vplyvu na životné prostredie vyplývajúceho z používania riešení umelej inteligencie, ako je vývoj najlepších postupov, nástrojov a vedomostnej základne potrebnej na splnenie tejto výzvy.
Keďže spotreba energie a uhlíková náročnosť systémov umelej inteligencie začínajú byť environmentálnym problémom, plánujú sa tieto činnosti s cieľom motivovať vývojárov/poskytovateľov k tomu, aby zmenili: