L 58/1422
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
23.2.2023.
KOMISIJA IZMĒĢINĀJUMA PROJEKTI
PP 02 — NODAĻA EIROPAS STRATĒĢISKĀS INVESTĪCIJAS (turpinājums) PP 02 23
(turpinājums)
PP 02 23 03
(turpinājums) Mākslīgais intelekts ir ar spēcīgu vides ietekmēšanas potenciālu.
Pozitīvi ir tas, ka ar mākslīgo intelektu un datu analītikas tehnoloģijām var ātrāk analizēt lielus datu apjomus, un tas ļauj labāk izprast videi problemātiskus jautājumus un piedāvāt atbilstošus risinājumus.
Tādējādi veidosies mehānismi, kas nodrošinās labāku vides plānošanu, lēmumu pieņemšanu un vides apdraudējuma monitoringu.
Konkrēti, ar mākslīgā intelekta palīdzību varētu mazināt enerģijas un resursu patēriņu, veicināt dekarbonizāciju un spēcīgāk stimulēt aprites ekonomiku.
Vēl viens interesants aspekts ir mākslīgā intelekta izmantošana, lai analizētu pagātnes zinātnisko eksperimentu rezultātus un nodrošinātu veiksmīgākus eksperimentus nākotnē.
Negatīvi ir tas, ka mākslīgais intelekts rada arī vairākus vides apdraudējuma faktorus.
IKT risinājumu izmantošanai vajadzīgā elektroenerģijas patēriņa īpatsvars ir 5 līdz 9 % no visā pasaulē patērētās elektroenerģijas, un līdz 2030. gadam šis īpatsvars varētu sasniegt 20 %, kā norādīts Eiropas Parlamenta ziņojumā par mākslīgā intelekta lomu Eiropas zaļajā kursā.
Praksē tie 2020. gadā bija 1,1 līdz 1,3 miljardi tonnu (Gt) CO2.
Turklāt, spriežot pēc pētījuma par ētikas aspektiem saistībā ar ilgtspējīga mākslīgā intelekta ieviešanu, kas mākslīgo intelektu savienotu ar vides, sociālo un pārvaldības dimensiju, ar viena dabiskās valodas apstrādes modeļa apmācību saistīto oglekļa emisiju apjoms ir līdzvērtīgs 125 turp un atpakaļ lidojumiem no Ņujorkas uz Pekinu.
Norādot tieši uz mākslīgā intelekta izmantošanu, dažās zinātniskajās publikācijās par mākslīgā intelekta ietekmi uz vidi ir nošķirts "sarkanais" (jeb energoietilpīgais) mākslīgais intelekts un "zaļais" mākslīgais intelekts, kas izstrādāts pēc energoefektivitātes parametriem.
Uzskatāmākam piemēram ir vērts atzīmēt, ka mākslīgā intelekta modeļu apmācībai nepieciešamo datošanas resursu apjoms kopš 2012. gada reizi 3,4 mēnešos ir turpinājis dubultoties, jo tiek veidoti aizvien precīzāki modeļi.
Faktorus, kas veicina šo patēriņa pieaugumu, kopumā varētu iedalīt šādi: mākslīgā intelekta modeļa izolētas darbības izmaksas, apmācības datu kopas lielums un hiperparametriem veikto eksperimentu skaits.
Viena no Koordinētā mākslīgā intelekta plāna 2021. gada pārskates prioritātēm ir mākslīgā intelekta izmantošana klimata un vides jomā, attiecīgajā sadaļā piedāvājot darbības, kuras veicina zaļāka mākslīgā intelekta progresu.
Tas cita starpā ir arī atbalsts pētījumiem par to, kā panākt, lai mākslīgais intelekts patērētu mazāk enerģijas, attiecīgo atbalstu nodrošinot ar pamatprogrammu "Apvārsnis Eiropa", un mākslīgā intelekta lietojumiem paredzētu mazstrāvas procesu izstrāde, izmantojot pamatprogrammu "Apvārsnis Eiropa" un ES kopuzņēmumu "Svarīgas digitālās tehnoloģijas".
Taču koordinētajā plānā nav pievērsta uzmanība tam, kā stimulēt izstrādātājus, lai tie izmantotu zaļo mākslīgo intelektu.
Ņemot to vērā, ar šo izmēģinājuma projektu ir iecerēts veikt pētījumu, lai noskaidrotu elementus, kuri stimulētu mākslīgā intelekta izstrādātājus no energoietilpīga mākslīgā intelekta pāriet uz ilgtspējīgu "zaļo" mākslīgo intelektu, popularizējot procedūras lielākai efektivitātei un norādot mākslīgā intelekta sistēmas oglekļa pēdu un cita starpā apsverot arī tādus risinājumus kā "energoefektivitātes un oglekļa intensitātes marķējums" un "zaļā mākslīgā intelekta zīme".
Tādējādi šis pētījums palīdzēs veidot lielāko daļu no darbībām, kas vajadzīgas mākslīgā intelekta zaļināšanai, lai tas varētu kalpot par pamatu iespējamai Eiropas zaļo algoritmu programmai vai jebkādiem "zaļā" mākslīgā intelekta tiesību aktiem, kurus varētu apsvērt nākotnē.
Mākslīgā intelekta tiesību akta priekšlikumā nav ne stimulu, ne pienākumu rēķināt un simulēt mākslīgā intelekta sistēmu ietekmi uz vidi, līdz ar to šis pētījums nepārklātos ne ar vienu darbību vai programmu, kas jau tiek īstenota, nedz arī ar spēkā esošu tiesību aktu.
Īstenošana Veicot pētījumu, galvenā uzmanība būtu pievērsta tam, kā noskaidrot un pamatīgāk izstrādāt ar tehnoloģijām nesaistītus risinājumus, kas mazinātu ietekmi uz vidi, kura rodas mākslīgā intelekta izmantošanas rezultātā, piemēram, kā izstrādāt šī problemātiskā jautājuma risināšanai nepieciešamās labākās prakses procedūras, rīkus un zināšanu bāzi.
Konkrēti, tā kā par galveno vides problēmu aizvien izteiktāk kļūst mākslīgā intelekta sistēmām raksturīgais enerģijas patēriņš un oglekļa intensitāte, ir plānots veikt šādas darbības, lai stimulētu izstrādātājus/pakalpojumu sniedzējus mainīt savu ierasto praksi: