L 58/1422
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 2 23
KOMISIJA BANDOMIEJI PROJEKTAI
PP 02 — SKYRIUS EUROPOS STRATEGINĖS INVESTICIJOS (tęsinys) PP 02 23
(tęsinys)
PP 02 23 03
(tęsinys) Dirbtinis intelektas turi didelį poveikio aplinkai potencialą.
Kalbant apie teigiamus aspektus, dirbtinio intelekto ir duomenų analizės technologijos gali paspartinti didelio duomenų kiekio analizę, kad būtų galima geriau suprasti aplinkos problemas ir rasti jų sprendimus.
Tai padės nustatyti geresnio aplinkos planavimo, sprendimų priėmimo ir grėsmių aplinkai stebėsenos mechanizmus.
Kalbant konkrečiai, dirbtinis intelektas galėtų padėti sumažinti energijos ir išteklių vartojimą, skatinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir propaguoti žiedinę ekonomiką.
Kitas įdomus aspektas yra dirbtinio intelekto naudojimas ankstesnių mokslinių eksperimentų rezultatams analizuoti ir užtikrinti, kad būsimi eksperimentai būtų sėkmingesni.
Kalbant apie neigiamą aspektą, dirbtinis intelektas taip pat kelia įvairialypę grėsmę aplinkai.
Taikant IRT sprendimus sunaudojama 5–9 proc. viso pasaulyje suvartojamo elektros kiekio ir, remiantis Europos Parlamento ataskaita „Dirbtinio intelekto vaidmuo Europos žaliajame kurse“, 2030 m. galėtų pasiekti 20 proc.
Iš esmės 2020 m. tai sudarė 1,1–1,3 mlrd. tonų (gigatonų) CO2.
Be to, tyrimas „Ethics for sustainable AI adoption connecting AI and ESG“ („Tvaraus dirbtinio intelekto taikymo etika susiejant dirbtinį intelektą ir ESG“) parodė, kad išmetamas anglies dioksido kiekis rengiant vieną natūraliosios kalbos apdorojimo modelį prilygsta 125 skrydžiams į abi puses tarp Niujorko ir Pekino.
Konkrečiai kalbant apie dirbtinio intelekto naudojimą, kai kuriuose moksliniuose straipsniuose apie jo poveikį aplinkai išskiriamas raudonasis dirbtinis intelektas arba daug energijos suvartojantis dirbtinis intelektas ir žaliasis dirbtinis intelektas, sukurtas pagal energijos vartojimo efektyvumo parametrus.
Pavyzdžiui, verta pažymėti, kad nuo 2012 m. dirbtinio intelekto modeliams parengti reikalingi kompiuteriniai ištekliai kas 3,4 mėnesio padvigubėja, nes ieškoma tikslesnių modelių.
Veiksnius, dėl kurių padidėja suvartojimas, galima apibendrintai suskirstyti į tris grupes: izoliuoto dirbtinio intelekto modelio naudojimo išlaidos, rengimo duomenų rinkinio dydis ir atliktų hiperparametro eksperimentų skaičius.
2021 m. atliktos Suderinto dirbtinio intelekto plano peržiūros prioritetinė sritis „Dirbtinio intelekto pritaikymas klimatui ir aplinkai“ apima veiksmus, kuriais siekiama skatinti žalesnį dirbtinį intelektą.
Šie veiksmai apima paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama mažinti dirbtinio intelekto suvartojamos energijos kiekį pagal programą „Europos horizontas“, ir pagal programą „Europos horizontas“ sukurti mažos galios procesorius, skirtus dirbtinio intelekto taikomosioms programoms, bei institucinę Europos partnerystę bazinių skaitmeninių technologijų srityje.
Tačiau suderintame plane neskiriama dėmesio kūrėjų skatinimui naudoti žaliąjį dirbtinį intelektą.
Atsižvelgiant į tai, šio bandomojo projekto tikslas – atlikti tyrimą siekiant apibrėžti elementus, kuriais dirbtinio intelekto kūrėjai būtų skatinami pereiti nuo energijai imlaus dirbtinio intelekto prie ekologiškai tvaraus dirbtinio intelekto, t. y. žaliojo dirbtinio intelekto, skatinant didesnio efektyvumo procedūras ir nurodant dirbtinio intelekto sistemos anglies dioksido išmetimo rodiklį, įskaitant energijos vartojimo efektyvumo ir taršos anglies dioksidu intensyvumo ženklinimo ir žaliojo dirbtinio intelekto ženklo paieškos tyrimą.
Tokiu būdu šis tyrimas padės suformuoti didžiąją dalį veiklos, kurios reikia dirbtinio intelekto žalinimui, kad juo būtų galima remtis rengiant galimą Europos žaliųjų algoritmų programą arba bet kokius žaliojo dirbtinio intelekto srities teisės aktus, kurie gali būti svarstomi ateityje.
Pasiūlyme dėl Dirbtinio intelekto akto nėra jokių paskatų ar pareigų apskaičiuoti ir imituoti dirbtinio intelekto sistemų poveikį aplinkai, todėl šis tyrimas nedubliuotų jokių dabartinių veiksmų, programų ar galiojančių teisės aktų.
Įgyvendinimas Vykdant pagrindinę tyrimo veiklą daugiausia dėmesio būtų skiriama netechnologinių sprendimų nustatymui ir tolesniam plėtojimui, siekiant sumažinti dirbtinio intelekto sprendimų naudojimo poveikį aplinkai, pavyzdžiui, geriausios praktikos procedūrų, priemonių ir žinių bazės, būtinos šiam iššūkiui įveikti, kūrimui.
Konkrečiai kalbant, kadangi dirbtinio intelekto sistemų energijos suvartojimas ir taršos anglies dioksidu intensyvumas tampa pagrindine aplinkosaugos problema, siekiant paskatinti kūrėjus ir (arba) tiekėjus įgyvendinti pokyčius, numatoma ši veikla: