2023.2.23.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 58/1427 BIZOTTSÁG KÍSÉRLETI PROJEKTEK
PP 02 —.
ALCÍM EURÓPAI STRATÉGIAI BERUHÁZÁSOK (folytatás) PP 02 23
(folytatás)
PP 02 23 06
(folytatás) A radioaktív hulladékok uniós szintű közös végleges elhelyezésre szolgáló létesítménybe történő szállítására a 2006/ 117/Euratom irányelvnek a „Közösségen belüli szállításra” vonatkozó 2. fejezetében meghatározott szabályok vonatkoznának.
Azt is hangsúlyozni kell, hogy a Bizottság szakértői csoportot hozott létre a nukleáris háttér – többek között a mélységi geológiai elhelyezésre szolgáló létesítmény – pénzügyi vonatkozásaival kapcsolatban, hogy támogassa a Bizottságot az ilyen létesítmények költségmeghatározási, finanszírozási és finanszírozási elemeinek értékelésében.
A szakértői csoport munkaprogramja keretében végzett tevékenységeket az e projekt keretében javasolt egyes tevékenységek kiegészítésének kell tekinteni.
Míg a radioaktív hulladékok másik tagállamban történő ártalmatlanítása megengedett, a 2011/70/Euratom irányelv 4. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy a tagállamok területén keletkező kiégett fűtőelemek és radioaktív hulladékok kezelésével kapcsolatban a végső felelősség a tagállamokat terheli.
A radioaktív hulladékok más tagállamban történő ártalmatlanításának lehetőségét a 2011/70/Euratom irányelv 4. cikkének (4) bekezdése szabályozza, amely a következőképpen szól: „A radioaktív hulladékot abban a tagállamban kell véglegesen elhelyezni, amelyikben az keletkezett, kivéve, ha a szállítás időpontjában az érintett tagállam és egy másik tagállam vagy egy harmadik ország között [...] hatályba lépett olyan megállapodás, amely egyikük végleges elhelyezésre szolgáló létesítményének használatára vonatkozik.”.
Az ilyen megállapodás(oka)t ezután be kell illeszteni a nemzeti programba, a 12. cikk (1) bekezdésének k) pontja szerint, amely kimondja: „A nemzeti programoknak ismertetniük kell [...] esetleges megállapodás(ok)at.”.
Ugyanakkor a tagállamokat arra ösztönzik, hogy hosszú távú terveket dolgozzanak ki, és a mélységi geológiai nukleárishulladék-tárolókat építsék be nemzeti tervükbe.
Manapság egyetlen ország sem rendelkezik mélységi geológiai tárolóval a működő kiégett fűtőelemek számára.
Jelenleg csak Finnország épít egyet, és csak Svédország és Franciaország rendelkezik reális tervekkel arra vonatkozóan, hogy a 2030-as évek elejére mélységi geológiai hulladéktárolók álljanak rendelkezésre.
A többi tagállam még nem rendelkezik ilyen koncepcióval, így lehetséges jövőbeli projektjeik megvalósítása még évtizedekig tartana.
A francia tervezési tervek azonban csak a jelenleg létező vagy tervezett francia radioaktív hulladékra vonatkozó ártalmatlanítási kapacitásokat veszik figyelembe.
Bár az atomerőművek a legnyilvánvalóbbak, természetesen nem ezek képezik a radioaktív hulladékok egyetlen forrását.
Az ipar, a kórházak és az orvosi létesítmények, a kutatóközpontok és az egyetemek mind radioaktív hulladékot termelnek.
Az összes tagállam – függetlenül attól, hogy energiaszerkezetében rendelkezésre áll-e nukleáris energia áll-e vagy sem – bizonyos típusú radioaktív hulladékot állít elő, amelyet kezelnie kell.
Úgy véljük, hogy az óriási pénzügyi és mérnöki erőfeszítések, valamint a rendkívül hosszú építési időszakok miatt az Unióban szétszórtan elhelyezkedő különböző mélységi geológiai tárolók kettőssége rendkívül kevéssé tűnik hatékony megoldásnak.
Ezért javasoljuk, hogy az Energiaügyi Főigazgatósággal együttműködve indítsunk el egy kísérleti projektet (PP), és ha ez sikeres lesz, akkor azt egy előkészítő intézkedés (PA) keretében folytassuk.
Az említett folyamat megvalósulhatna egy közös európai felhasználású mélységi geológiai nukleárishulladék-tárolóról szóló megvalósíthatósági tanulmány formájában, amelyet például – de nem kizárólag – a radioaktív hulladékok geológiai ártalmatlanításával foglalkozó technológiai platform végez.
az (IGD-TP) által létrehozott tudás nagy jelentőséggel bír majd.
Egy ilyen tanulmány célja az lenne, hogy a politikai döntéshozók a rendelkezésre álló adatok alapján felmérhessék, hogy technikailag, pénzügyileg és az általános hatékonyság szempontjából van-e értelme a radioaktív hulladékok kezelése érdekében az európai erőforrások egyesítésének, és meghatározzák, hogy szükség van-e a jelenlegi jogszabályok felülvizsgálatára a radioaktív hulladékok kezelésének ilyen közös európai megközelítése érdekében.