L 58/1422
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.2.23.
BIZOTTSÁG KÍSÉRLETI PROJEKTEK
PP 02 —.
ALCÍM EURÓPAI STRATÉGIAI BERUHÁZÁSOK (folytatás) PP 02 23
(folytatás)
PP 02 23 03
(folytatás) A mesterséges intelligenciában komoly lehetőségek rejlenek a környezetre gyakorolt hatás tekintetében.
Pozitívum, hogy a mesterségesintelligencia- és adatelemzési technológiák felgyorsíthatják a nagy mennyiségű adat elemzését, lehetővé téve a környezeti kihívások jobb megértését és megoldások nyújtását.
Ez mechanizmusokat biztosít majd a környezetvédelemmel kapcsolatos tervezés és döntéshozatal javításához, és a környezeti veszélyek jobb nyomon követéséhez.
A mesterséges intelligencia konkrétan hozzájárulhat az energia- és erőforrás-fogyasztás csökkentéséhez, a dekarbonizáció előmozdításához és a körforgásos gazdaság fellendítéséhez.
Egy másik érdekes szempont a mesterséges intelligencia használata a korábbi tudományos kísérletek eredményeinek elemzésére és a jövőbeli kísérletek sikeresebbé tételére.
Negatívum, hogy a mesterséges intelligencia számos környezeti fenyegetést is jelent.
Az Európai Parlament „A mesterséges intelligencia szerepe az európai zöld megállapodásban” című jelentése szerint az IKT-megoldások használata a világ villamosenergia-fogyasztásának 5–9%-át teszi ki, és 2030-ra elérheti a 20%-ot.
A gyakorlatban ez 2020-ban 1,1–1,3 milliárd tonna szén-dioxidot jelentett.
Emellett az „Ethics for sustainable AI adoption between AI and ESG” című tanulmány kimutatta, hogy egy természetes nyelvfeldolgozó modell képzéséhez kapcsolódó széndioxid-kibocsátás 125 New York és Peking közötti oda-vissza repülőútnak felel meg.
Különös tekintettel a mesterséges intelligencia használatára, az annak környezeti hatásáról szóló egyes tudományos cikkek különbséget tesznek a piros vagy energiaigényes mesterséges intelligencia és az energiahatékonysági paraméterek alapján tervezett zöld mesterséges intelligencia között.
Szemléltetésképpen érdemes megjegyezni, hogy a mesterségesintelligencia-modellek képzéséhez szükséges számítástechnikai erőforrások 2012 óta 3,4 havonta megduplázódnak, mivel egyre pontosabb modellekre van szükség.
A fogyasztás e növekedését kiváltó tényezők három pontban foglalhatók össze: a mestersége­ sintelligencia-modell elszigetelt működtetésének költsége, a képzési adathalmaz mérete és az elvégzett hiperparaméterkísérletek száma.
A mesterséges intelligenciáról szóló összehangolt terv 2021. évi felülvizsgálatának „Az MI mozgósítása az éghajlat- és környezetvédelem terén” kiemelt területe olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a környezetbarátabb mesterséges intelligencia előmozdítása.
Ezen intézkedések közé tartozik a mesterséges intelligencia energiafo­ gyasztásának csökkentésére irányuló kutatások támogatása a Horizont Európa programon keresztül; valamint az alacsony fogyasztású processzorok fejlesztése mesterséges intelligencia alkalmazásokhoz a Horizont Európa és a kulcsfontosságú digitális technológiákra vonatkozó intézményesített európai partnerségen keresztül.
Az összehangolt terv azonban nem összpontosít arra, hogy a fejlesztőket a zöld mesterséges intelligencia használatára ösztönözze.
Ebben az összefüggésben a kísérleti projekt célja egy olyan tanulmány elkészítése, amely meghatározza azokat az elemeket, amelyek arra ösztönzik az MI-fejlesztőket, hogy az energiaigényes mesterséges intelligenciáról a környezeti szempontból fenntartható mesterséges intelligenciára – zöld mesterséges intelligenciára – térjenek át, előmozdítva a jobb hatékonyságra irányuló eljárásokat és feltüntetve az MI-rendszerek szénlábnyomát, beleértve az „energiahaté­ hatékonysági és szén-dioxid-intenzitási jelölés” és a „zöld MI-címke” megvizsgálását.
Ily módon ez a tanulmány hozzá fog járulni a mesterséges intelligencia környezetbarátabbá tételéhez szükséges tevékenységek nagy részének kialakításához annak érdekében, hogy alapul szolgálhasson egy lehetséges európai zöld algoritmusprogramhoz vagy a jövőben figyelembe veendő zöld mesterséges intelligenciára vonatkozó jogszabályokhoz.
A mesterséges intelligenciáról szóló jogszabályra irányuló javaslat nem tartalmaz ösztönzőket vagy kötelezettségeket az MI-rendszerek környezeti hatásainak kiszámítására és szimulálására, így ez a tanulmány nem lenne átfedésben a jelenlegi intézkedésekkel, programokkal vagy meglévő jogszabályokkal.
Végrehajtás A tanulmány fő tevékenységei a mesterségesintelligencia-megoldások használatából eredő környezeti hatások enyhítését célzó nem technológiai megoldások azonosítására és továbbfejlesztésére összpontosítanak, például az e kihívás kezeléséhez szükséges bevált gyakorlatok eljárásainak, eszközeinek és tudásbázisának fejlesztésére.
Mivel a fő környezeti probléma az MI-rendszerek energiafogyasztása és szén-dioxid-intenzitása, a következő tevékenységeket tervezik a fejlesztők/szolgáltatók változtatásra való ösztönzése érdekében: