L 58/1422
HR
Službeni list Europske unije
23.2.2023.
KOMISIJA PILOT-PROJEKTI
POGLAVLJE PP 02 — EUROPSKA STRATEŠKA ULAGANJA (nastavak) PP 02 23
(nastavak)
PP 02 23 03
(nastavak) Umjetna inteligencija ima velik potencijal u pogledu utjecaja na okoliš.
Pozitivno je to što tehnologije umjetne inteligencije i analize podataka mogu ubrzati analizu velikih količina podataka, čime se omogućuje bolje razumijevanje izazova u području okoliša i pružaju rješenja za njih.
Time će se osigurati mehanizmi za bolje planiranje zaštite okoliša, donošenje odluka i praćenje opasnosti koje prijete okolišu.
Konkretno, umjetna inteligencija mogla bi doprinijeti smanjenju potrošnje energije i resursa, promicanju dekarbonizacije i poticanju kružnog gospodarstva.
Jedan od zanimljivih aspekata je i upotreba umjetne inteligencije za analizu rezultata prošlih znanstvenih eksperimenata i povećanje uspješnosti budućih.
No negativno je to što umjetna inteligencija također predstavlja niz ekoloških prijetnji.
Prema izvješću Europskog parlamenta naslovljenom „The role of Artificial Intelligence in the European Green Deal” (Uloga umjetne inteligencije u europskom zelenom planu) na upotrebu rješenja IKT-a troši se 5 – 9 % električne energije u svijetu,a ta bi brojka do 2030.
mogla dosegnuti 20 %.
U praksi je to 2020.
iznosilo između 1,1 i 1,3 milijarde tona (BT) CO2.
Osim toga, studija naslovljena „Ethics for sustainable AI adoption connecting AI and ESG” (Etika za održivu umjetnu inteligenciju kojom se povezuju umjetna inteligencija i okolišni, socijalni i upravljački aspekti) pokazala je da su emisije ugljika za treniranje jednog modela za obradu prirodnog jezika jednake emisijama 125 povratnih letova između New Yorka i Pekinga.
Kad je riječ o upotrebi umjetne inteligencije, u nekim znanstvenim člancima o njezinu utjecaju na okoliš razlikuju se crvena ili energetski intenzivna umjetna inteligencija i zelena umjetna inteligencija, osmišljena u skladu s parametrima energetske učinkovitosti.
Primjerice, važno je napomenuti da se računalni resursi potrebni za treniranje modela umjetne inteligencije od 2012. udvostručuju svaka 3,4 mjeseca jer se traže precizniji modeli.
Tri su glavna čimbenika koji utječu na takvo povećanje: trošak upotrebe modela umjetne inteligencije u izoliranim uvjetima, veličina skupa podataka za treniranje i broj provedenih eksperimenata s hiperparametrima.
Poglavlje o upotrebi umjetne inteligencije za klimu i okoliš u Koordiniranom planu o umjetnoj inteligenciji (izmijenjena inačica iz 2021.) sadrži mjere usmjerene na promicanje zelenije umjetne inteligencije.
Te mjere uključuju podupiranje istraživanja o smanjenju potrošnje energije UI-ja u okviru programa Obzor Europa; te razvoj procesora s niskom potrošnjom energije za primjene UI-ja u okviru programa Obzor Europa i institucionaliziranog europskog partnerstva za ključne digitalne tehnologije.
Međutim, Koordinirani plan nije usmjeren na poticanje programera na upotrebu zelene umjetne inteligencije.
U tom kontekstu cilj je ovog pilot-projekta provesti studiju kako bi se definirali elementi za poticanje programera u području UI-ja da prijeđu s energetski intenzivne umjetne inteligencije na ekološki održivu umjetnu inteligenciju (tzv. zelenu umjetnu inteligenciju), pri čemu bi se promicali postupci za veću učinkovitost i navodio ugljični otisak sustava UI-ja, uključujući razmatranje uvođenja „oznake energetske učinkovitosti i intenziteta ugljika” i „oznake zelene umjetne inteligencije”.
Na taj će način ova studija doprinijeti u stvaranju većine aktivnosti potrebnih za ekologizaciju umjetne inteligencije kako bi ona mogla poslužiti kao temelj za potencijalni europski program zelenih algoritama ili za bilo koje zakonodavstvo o zelenoj umjetnoj inteligenciji koje bi se moglo razmatrati u budućnosti.
Prijedlog Akta o umjetnoj inteligenciji ne uključuje nikakve poticaje ili obveze u pogledu izračuna i simulacije utjecaja UI sustava na okoliš, pa se ta studija ne bi preklapala s već postojećim mjerama, programima ili zakonima.
Provedba
Glavne aktivnosti u okviru studije bile bi usmjerene na utvrđivanje i daljnji razvoj netehnoloških rješenja za ublažavanje utjecaja na okoliš koji proizlazi iz upotrebe rješenja umjetne inteligencije, kao što su razvoj postupaka, alata i baze znanja koji su potrebni za suočavanje s tim izazovom.
Konkretno, budući da su potrošnja energije i intenzitet ugljika UI sustava nameću kao glavni ekološki problem, predviđene su sljedeće aktivnosti kako bi se programeri/pružatelji usluga potaknuli na promjene: