23.2.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 58/1427 KOMISJON KATSEPROJEKTID
PEATÜKK PP 02 — EUROOPA STRATEEGILISED INVESTEERINGUD (jätkub) PP 02 23
(jätkub)
PP 02 23 06
(jätkub) Radioaktiivsete jäätmete vedude suhtes ühisesse lõppladustamiskohta liidu tasandil kohaldataks direktiivi 2006/117/ Euratom 2. peatükis sätestatud eeskirju, mis käsitlevad ühendusesiseseid vedusid.
Samuti tuleb rõhutada, et komisjon on moodustanud tuumajaama finantsaspektide eksperdirühma, mis hõlmab ka sügavates geoloogilistes kihtides asuvaid lõppladustamise rajatisi, et toetada komisjoni selliste rajatiste kulude, rahastamise ja rahastamise elementide hindamisel.
Selle eksperdirühma tööprogrammi raames toimuvaid tegevusi tuleks käsitada käesoleva projekti alusel kavandatud tegevuste täiendusena.
Kuigi radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamine teises liikmesriigis on lubatud, on direktiivi 2011/70/Euratom artikli 4 lõikes 1 sätestatud, et iga liikmesriik vastutab lõplikult selles liikmesriigis tekkinud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise eest.
Radioaktiivsete jäätmete teises liikmesriigis kõrvaldamise võimalust reguleerib direktiivi 2011/70/Euratom artikli 4 lõige 4, mis on sõnastatud järgmiselt: „Radioaktiivsed jäätmed kõrvaldatakse liikmesriigis, kus need tekkisid, välja arvatud juhul, kui veo ajal on asjaomase liikmesriigi ja teise liikmesriigi vahel [...] jõustunud kokkulepe kasutada ühes neist paiknevat jäätmete kõrvaldamiskohta“.
Sellised lepingud tuleks seejärel lisada riiklikku programmi, nagu on sätestatud artikli 12 lõike 1 punktis k, mille kohaselt: „Riiklikud programmid [...] hõlmavad järgmist: [...] k) sõlmitud leping(ud) (kui neid on)“.
Samal ajal julgustatakse liikmesriike kavandama pikaajalisi plaane ja lisama oma riiklikesse kavadesse tuumajäätmete süvageoloogilised hoidlad.
Tänase seisuga ei ole üheski maailma riigis kasutatud tuumkütuse jaoks sügavates geoloogilistes kihtides asuvat hoidlat.
Praegu ehitab ainult Soome ühte hoidlat ning ainult Rootsil ja Prantsusmaal on realistlikud kavad, et teha sügavates geoloogilistes kihtides asuvad hoidlad kättesaadavaks 2030. aastate alguses.
Ülejäänud liikmesriikidel selliseid kontseptsioone veel ei ole, mistõttu nende võimalikud tulevased projektid kestavad veel aastakümneid.
Prantsusmaa projekteerimiskavades võetakse arvesse üksnes praegu selles riigis eksisteerivaid või kavandatud radioaktiivsete jäätmete ladustusvõimalusi.
Kuigi tuumajaamad on kõige ilmsemad, ei ole need ainsad radioaktiivsete jäätmete tekkimise allikad.
Tööstus, haiglad ja meditsiiniseadmed, uurimiskeskused ja ülikoolid toodavad kõik radioaktiivseid jäätmeid.
Kõik liikmesriigid toodavad ja peavad tegelema teatavat liiki radioaktiivsete jäätmetega, olenemata sellest, kas nende energiaallikate jaotus sisaldab tuumaenergiat või mitte.
Usume, et lisaks äärmiselt pikkadele ehitusperioodidele on vaja tohutult finants- ja inseneritööd, mis muudab paljude liidu hajutatud sügavate geoloogiliste hoidlate vastastikkuse dubleerimise äärmiselt ebatõhusaks.
Seetõttu teeme ettepaneku käivitada koostöös energeetika peadirektoraadiga katseprojekt ja kui see osutub edukaks, siis jätkata ettevalmistava meetme kaudu.
Nimetatud protsess võiks toimuda Euroopa ühise tuumajäätmete süvageoloogiliste hoidla teostatavusuuringu vormis, mille viiks läbi näiteks geoloogilise lõppladustamise tehnoloogiaplatvorm ((Implementing Geological Disposal of Radioactive Waste Technology Platform; IGD-TP): (IGD-TP) loodud teadmised omavad väga suurt tähtsust
Sellise uuringu eesmärk oleks võimaldada poliitikakujundajatel hinnata olemasolevaid andmeid ja selgitada, kas tehniliselt, rahaliselt ja üldise tõhususe seisukohast oleks otstarbekas koondada radioaktiivsete jäätmetega tegelemiseks kogu Euroopa ressursid, ning otsustada, kas oleks vaja läbi vaadata kehtivad õigusaktid, et selline kogu Euroopat ühendav lähenemisviis radioaktiivsete jäätmete käitlemisele oleks võimalik.