L 58/1422
ET
Euroopa Liidu Teataja
23.2.2023
KOMISJON KATSEPROJEKTID
PEATÜKK PP 02 — EUROOPA STRATEEGILISED INVESTEERINGUD (jätkub) PP 02 23
(jätkub)
PP 02 23 03
(jätkub) Tehisintellekti mõju keskkonnale võib olla väga suur.
Positiivse poole pealt võivad tehisintellekti ja andmeanalüüsi tehnoloogiad kiirendada suurte andmemahtude analüüsimist, võimaldades paremini mõista keskkonnaprobleeme ja pakkuda neile lahendusi.
See loob mehhanismid keskkonnaplaneerimise, otsuste tegemise ja keskkonnaohtude seire parandamiseks.
Eelkõige võib tehisintellekt aidata vähendada energia- ja ressursitarbimist, edendada CO2 heite vähendamist ja hoogustada ringmajandust.
Teine huvitav aspekt on tehisintellekti kasutamine varasemate teaduslike katsete tulemuste analüüsimiseks ja tulevaste katsete edu suurendamiseks.
Negatiivse poole pealt tekitab tehisintellekt ka mitmeid keskkonnaohte.
Euroopa Parlamendi aruande „Tehisintellekti roll Euroopa rohelises kokkuleppes“ kohaselt tarbitakse IKT-lahenduste kasutamisel 5–9 % kogu maailmas tarbitavast elektrist ja see näitaja võib 2030. aastaks ulatuda 20 %-ni.
Praktikas võrdus see 2020. aastal 1,1–1,3 miljardi tonni CO2-ga.
Lisaks näitas uuring „Ethics for sustainable AI adopting AI and ESG“ (Tehisintellekti ja keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimissüsteemide kestliku kasutuselevõtu eetika), et CO2 heide, mida tekitatakse ühe loomuliku keele töötlemise mudeli treenimiseks, võrdub 125 edasi-tagasi lennuga New Yorgi ja Pekingi vahel.
Viidates konkreetselt tehisintellekti kasutamisele, eristatakse mõnes selle keskkonnamõju käsitlevas teadusartiklis punast ehk energiamahukat tehisintellekti ja rohelist tehisintellekti, mis on kavandatud vastavalt energiatõhususe parameetritele.
Näitena väärib märkimist, et alates 2012. aastast on tehisintellekti mudelite treenimiseks vajalikud andmetöötlusressursid iga 3,4 kuu järel kahekordistunud, kuna otsitakse üha täpsemaid mudeleid.
Tarbimise kasvu tingivad tegurid jagunevad kolmeks: tehisintellektimudeli eraldi käitamise kulud, treeningandmestiku suurus ja läbi viidud hüperparameetrikatsete arv.
Tehisintellekti käsitleva kooskõlastatud kava 2021. aasta läbivaatamise sihtvaldkond „Tehisintellekti kasutamine kliima ja keskkonna heaks“ hõlmab meetmeid, mille eesmärk on edendada keskkonnahoidlikumat tehisintellekti.
Need meetmed hõlmavad programmi „Euroopa horisont“ kasutamist teadusuuringute toetamiseks, et vähendada tehisintellekti energiatarbimist; ning vähese energiatarbega protsessorite väljatöötamist tehisintellekti rakenduste jaoks programmi „Euroopa horisont“ ja peamiste digitehnoloogiate institutsionaliseeritud Euroopa partnerluse kaudu.
Koordineeritud kavas ei keskenduta siiski sellele, et motiveerida arendajaid kasutama rohelist tehisintellekti.
Sellega seoses on katseprojekti eesmärk viia läbi uuring, et määrata kindlaks elemendid, mis motiveerivad tehisintellekti arendajaid minema energiamahukalt tehisintellektilt üle keskkonnasäästlikule tehisintellektile, edendades suurema tõhususe meetmeid ja tuues välja tehisintellektisüsteemi CO2 jalajälje, sealhulgas energiatõhususe ja CO2 mahukuse märgistuse ning rohelise tehisintellekti märgise uurimise.
Sel viisil aitab uuring luua enamiku tegevustest, mis on vajalikud tehisintellekti keskkonnasäästlikumaks muutmiseks, et see saaks olla aluseks võimalikule Euroopa roheliste algoritmide programmile või mis tahes keskkonnahoidlikele tehisintellekti käsitlevatele õigusaktidele, mida võidakse tulevikus kaaluda.
Tehisintellekti käsitleva õigusakti ettepanek ei sisalda stiimuleid ega kohustusi tehisintellektisüsteemide keskkonnamõju arvutamiseks ja simuleerimiseks, nii et see uuring ei kattuks ühegi praeguse meetme, programmi või kehtiva õigusaktiga.
Rakendamine
Uuringu peamised tegevused keskenduvad selliste mittetehnoloogiliste lahenduste kindlakstegemisele ja edasiaren­ damisele, mille eesmärk on leevendada tehisintellekti lahenduste kasutamisest tulenevat keskkonnamõju, näiteks selle probleemi lahendamiseks vajalike parimate tavade menetluste, vahendite ja teadmistebaasi arendamisele.
Kuna tehisintellektisüsteemide energiatarbimine ja CO2-mahukus on muutumas peamiseks keskkonnaprobleemiks, on ette nähtud järgmised tegevused, et motiveerida arendajaid/pakkujaid muutusi tegema: