L 28/2
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
31.1.2023.
(5)
Zvejas iespējās, kas noteiktas krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta.
Tāpēc tās būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējo nozveju apjomu (nevis uz izkrāvumu apjomu jeb, citiem vārdiem, uz vēlamo nozveju apjomu).
Daudzumi, kurus, atbrīvotus no izkraušanas pienākuma, drīkst turpināt izmest, no minētā ieteikumā norādītā kopējā nozveju apjoma būtu jāatvelk.
(6)
Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES iesaka nulles apjoma nozvejas.
Taču, ja minēto krājumu KPN tiktu noteiktas ieteiktajā apjomā, pienākums izkraut visas nozvejas, tai skaitā piezvejas, kas no minētajiem krājumiem gūtas jauktu sugu zvejniecībās, izraisītu tā dēvēto kritiskās sugas parādību.
Lai panāktu līdzsvaru starp zvejniecību darbības turpināšanu – paturot prātā pretējā gadījumā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas – un vajadzību panākt labu bioloģisko stāvokli minētajos krājumos un ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, ko gūst no minētajiem krājumiem.
Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas nodrošina zivju mirstības samazināšanos minētajos krājumos un rosina uzlabot selektivitāti un nepieļaut, ka piezvejas no šādiem krājumiem vispār tiek iegūtas.
Lai samazinātu nozvejas no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas KPN, zvejniecībās, kas minētos krājumus izmanto, zvejas iespējas būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim.
Lai novērstu nelikumīgu nozvejas izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi.
(7)
Lai jauktu sugu zvejniecībās pēc iespējas garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/ 2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamās piezvejas.
(8)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 (2) ir izveidots Ziemeļjūras daudzgadu plāns, kas stājies spēkā 2018. gadā.
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (3) ir izveidots rietumu ūdeņu daudzgadu plāns, kas stājies spēkā 2019. gadā.
Zvejas iespējas attiecībā uz minēto regulu 1. panta 1. punktā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka atbilstoši zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju diapazonam, kas spēj nodrošināt MSY (FMSY diapazons), un minētajās regulās paredzētajiem aizsardzības pasākumiem.
FMSY diapazoni ir noteikti relevantajos ICES ieteikumos.
Ja atbilstoša zinātniska informācija nav pieejama, piezvejas sugu krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētajās regulās izklāstīto piesardzīgo pieeju.
(9)
Regulas (ES) 2018/973 7. pantā un Regulas (ES) 2019/472 8. pantā teikts, ka tad, ja zinātniskais ieteikums liecina, ka minēto regulu 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par biomasas limita references rādītāju (Blim) (4), jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu drīzu attiecīgā krājuma atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY.
Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert attiecīgā krājuma specializētās zvejniecības apturēšanu un prasīt šā krājuma vai citu minētās zvejniecības apzvejoto krājumu zvejas iespējas atbilstoši samazināt.
(10)
Zilās tunzivs (Thunnus thynnus) KPN Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā būtu nosakāmas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 (5) noteikumiem.
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.).
(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (OV L 83, 25.3.2019., 1. lpp.).
(4) Blim biomasas rādītāju nesasnieguša krājuma reproduktīvā spēja var būt ierobežota.
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627 (2016. gada 14. septembris) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016., 1. lpp.).