L 28/10
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.1.31.
(61)
A jeges-tengeri pók (Chionoecetes spp.)
Svalbard területe körüli halászati lehetőségeinek tekintetében a Spitzbergákról (Svalbard) szóló, 1920. február 9-i szerződés (az 1920. évi Párizsi Szerződés) valamennyi részes fele számára egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít a Svalbardot övező vizek erőforrásaihoz, többek között a halászat tekintetében is.
A Svalbardot övező kontinentális talapzaton folytatott jegestengeripók-halászat kapcsán az Unió számos szóbeli jegyzékben – legutóbb 2021. február 26-án, 2021. június 28-án és 2022.
augusztus 1-jén – tájékoztatta Norvégiát az e hozzáférésre vonatkozó álláspontjáról.
Annak biztosítása érdekében, hogy a jegestengeri pók állományának a Svalbardot övező vizekben történő kiaknázása összhangba kerüljön azokkal a megkülönböztetésmentes állománygazdálkodási szabályokkal, amelyeket az e terület fölött szuverenitással és joghatósággal rendelkező Norvégia állapíthat meg az Egyesült Nemzetek Szervezete Tengerjogi Egyezményének vonatkozó rendelkezéseivel összhangban, valamint az 1920.
évi Párizsi Szerződés keretein belül, helyénvaló rögzíteni az ilyen halászat folytatására engedéllyel rendelkező hajók számát.
E halászati lehetőségek tagállamok közötti elosztása kizárólag a 2023. évre szól.
Emlékeztetni kell arra, hogy az Unióban az alkalmazandó jogszabályok betartásának biztosítása elsődlegesen a lobogó szerinti tagállamok felelőssége.
(62)
Ami a közönséges tőkehal svalbardi vizeken folytatott halászatára irányadó halászati lehetőségeket illeti, az 1920. évi Párizsi Szerződés valamennyi részes felének egyenlő és megkülönböztetésmentes hozzáférést biztosít a Svalbardot övező vizek erőforrásaihoz, többek között a halászat tekintetében is.
A Tanácsnak ezért a Svalbard vizeiben, valamint az ICES 1 alterület és 2b körzet nemzetközi vizein halászott közönséges tőkehalra vonatkozó uniós kvótát a Jeges-tenger északkeleti részén halászott közönséges tőkehalra vonatkozó TAC-referenciaérték és az Unió történelmi halászati jogai alapján kell meghatároznia.
Az ICES 1 és 2 alterületen folytatott halászattal kapcsolatos, 2022. április 29-i Unió–Norvégia politikai megállapodással összhangban Norvégiának a közönséges tőkehalra vonatkozó kvótát a Svalbard vizein tőkehalra halászó uniós hajók számára a jogszabályaiban szereplő referencia TAC 2,8274 %-ában kell megállapítania, ami megfelel az 1920. évi Párizsi Szerződés szerinti uniós jogoknak is.
Mivel az Unió és Norvégia közötti politikai megállapodás végrehajtásáról szóló megbeszélések folyamatban vannak, helyénvaló, hogy az Unió 2023 első negyedévére ideiglenes uniós kvótát állapítson meg a közönséges tőkehalra vonatkozóan a Svalbard vizei, valamint az ICES 1 alterület és az ICES 2b körzet nemzetközi vizei tekintetében.
Az említett ideiglenes uniós kvóta szintjét 3 907 tonnában kell megállapítani, figyelembe véve a Svalbard vizeiben élő közönséges tőkehalra vonatkozó korábbi uniós részesedést.
Ezen túlmenően Norvégia a jogszabályaiban a 2023. január 1.
és március 31. közötti időszakra vonatkozóan az említett szintnek megfelelő ideiglenes uniós kvótát kíván megállapítani a Svalbard vizeiben élő közönséges tőkehalra vonatkozóan.
Az ideiglenes kvótákat a tagállamok között a 87/277/EGK tanácsi határozattal (16) összhangban kell elosztani az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges kiigazításokra, valamint az ideiglenes uniós kvóta szintjének az állomány uniós részarányhoz viszonyított arányára figyelemmel.
(63)
A Venezuela lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló, az Unió által a Venezuelai Bolivári Köztársaságnak címzett nyilatkozatnak (17) megfelelően indokolt meghatározni az uniós vizeken a csattogóhalak tekintetében Venezuela számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeket.
(64)
Annak biztosítása érdekében, hogy e rendelet végrehajtása egységes feltételekkel történjen, a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni annak érdekében, hogy egyes tagállamok számára engedélyezhesse a számukra kiosztott halászatierőkifejtés-mennyiségek kilowattnapok szerinti rendszerben történő kezelését, többletnapokat engedélyezhessen a tengeren töltött halászati tevékenység végleges beszüntetése és kiterjesztett tudományos megfigyelési program végrehajtása esetén, valamint meghatározhassa azon táblázatok formátumát, amelyek a tengeren töltött napoknak az ugyanazon tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajók közötti átadására vonatkozó adatok összegyűjtésére és megküldésére szolgálnak.
A Bizottságnak e hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (18) megfelelően kell gyakorolnia.
(16) A Tanács 87/277/EGK határozata (1987.
május 18.) a Spitzbergák és a Medve-sziget térségében, továbbá a NAFO Egyezmény szerinti 3M körzetben a tőkehalfogási lehetőségek megosztásáról (HL L 135., 1987.5.23., 29. o.).
(17) A Tanács (EU) 2015/1565 határozata (2015. szeptember 14.) a Venezuelai Bolivári Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajók részére a Francia Guyana partjainál húzódó kizárólagos gazdasági övezet uniós vizein halászati lehetőségek engedélyezéséről szóló nyilatkozatnak az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról (HL L 244., 2015.9.19., 55. o.).
(18) Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).