16.1.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
L 14/303
I punkterna i tillägg 3 till denna bilaga förtecknas de system eller komponenter som ska övervakas av OBDsystemet, och dessutom beskrivs vilken slags övervakning som förväntas för var och en av dessa komponenter eller system (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning).
Tillverkaren får övervaka ytterligare system eller komponenter.
4.2.1
Val av övervakningsmetod Godkännandemyndigheterna får tillåta att tillverkaren använder en annan övervakningsmetod än den som omnämns i tillägg 3, eller när det gäller dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon en annan övervakningsmetod än den som omnämns i avsnitt 7 i bilaga 15.
Vald övervakningsmetod ska av tillverkaren visas vara störningstålig, exakt med avseende på tid och effektiv (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser).
Om ett system och/eller en komponent inte omfattas av tillägg 3 eller om dubbelbränslemotorer eller dubbelbränslefordon inte omfattas av avsnitt 7 i bilaga 15, ska tillverkaren lämna en övervakningsstrategi till typgodkännandemyndigheten för godkännande.
Typgodkännandemyndigheten ska godkänna vald övervakning och övervakningsmetod (dvs. övervakning av utsläppsgränsvärden, prestandaövervakning, övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) om tillverkaren har visat att de i förhållande till dem som anges i tillägg 3 eller om de motorer eller fordon som anges i avsnitt 7 i bilaga 15 är störningståliga, exakta med avseende på tid och effektiva (genom bl.a. tekniska överväganden, provningsresultat och tidigare överenskommelser).
4.2.1.1
Korrelation med faktiska utsläpp För övervakning av utsläppsgränsvärden krävs korrelation till provningscykelspecifika utsläpp.
Denna korrelation visas normalt på en provmotor i laboratoriemiljö.
För alla andra former av övervakning (dvs. prestandaövervakning övervakning av totalt funktionsfel eller komponentövervakning) krävs ingen korrelation med faktiska utsläpp.
Typgodkännandemyndigheten kan dock kräva provningsuppgifter för att kontrollera klassificeringen av felfunktionens följder enligt beskrivningen i punkt 6.2 i denna bilaga.
Exempel: En elektrisk felfunktion kräver normalt inte korrelation eftersom det är fråga om ett ja/nej-fel.
En felfunktion i ett dieselpartikelfilter som övervakas genom tryckskillnad kräver normalt inte korrelation eftersom felfunktionen föregrips.
Om tillverkaren visar, enligt kraven i denna bilaga, att utsläppen inte skulle överstiga OBD-gränsvärdena vid totalt bortfall eller avlägsnande av en komponent eller ett system ska prestandaövervakning av denna komponent eller detta system godtas.
När en givare i avgasröret används för att övervaka utsläppen av en viss förorening får alla andra övervakare undantas från ytterligare korrelation med de faktiska utsläppen av den föroreningen.
Ett sådant undantag påverkar dock inte behovet av att ta med dessa övervakare, som fungerar enligt en annan övervakningsmetod, som en del av OBD-systemet eftersom övervakarna fortfarande behövs för att isolera felfunktioner.
En felfunktion ska alltid klassificeras i enlighet med punkt 4.5 på grundval av dess påverkan på utsläppen, oavsett vilken övervakningsmetod som används för att uppspåra felfunktionen.
4.2.2
Komponentövervakning (komponenter och system med insignaler eller utsignaler) För insignalkomponenter som tillhör motorsystemet ska OBD-systemet åtminstone upptäcka elkretsfel och där så är genomförbart rationalitetsfel.
Diagnosen av rationalitetsfel ska sedan kontrollera att en givarsignal vare sig är orimligt hög eller orimligt låg (m. a.o. ska diagnosen vara ”tvåsidig”).