16.1.2023
SL
Uradni list Evropske unije
L 14/303
V točkah Dodatka 3 k tej prilogi so našteti sistemi ali sestavni deli, ki jih mora sistem OBD spremljati, in opisane vrste spremljanja, ki se za vsakega od teh sestavnih delov ali sistemov pričakujejo (tj. spremljanje mejnih vrednosti emisij, spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov).
Proizvajalec se lahko odloči za spremljanje dodatnih sistemov in sestavnih delov.
4.2.1
Izbira tehnike spremljanja Homologacijski organi lahko odobrijo proizvajalčevo uporabo druge vrste tehnike spremljanja, kot je tista, omenjena v Dodatku 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15.
Za izbrano vrsto spremljanja mora proizvajalec dokazati, da je stabilna, pravočasna in učinkovita (tj. bodisi s tehničnimi ocenami, rezultati preizkusov, predhodnimi soglasji ipd.).
Če Dodatek 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa odstavek 7 Priloge 15, ne zajema sistema in/ali sestavnega dela, mora proizvajalec homologacijskemu organu v odobritev predložiti pristop k spremljanju.
Homologacijski organ bo izbrano vrsto in tehniko spremljanja (tj. spremljanje mejnih vrednosti emisij, spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov) odobril, če je proizvajalec, s sklicevanjem na tiste vrste in tehnike, naštete v Dodatku 3, za motorje ali vozila, ki uporabljajo kombinirano gorivo, pa v odstavku 7 Priloge 15, dokazal, da so stabilne, pravočasne in učinkovite (tj. s tehničnimi ocenami, rezultati preizkusov, predhodnimi soglasji ipd.).
4.2.1.1
Korelacija z dejanskimi emisijami V primeru spremljanja mejnih vrednosti emisij se zahteva korelacija s specifičnimi emisijami preizkuševalnega cikla.
Ta korelacija se običajno dokazuje na preizkusnem motorju v laboratorijskem okolju.
V vseh drugih primerih spremljanja (tj. spremljanje delovanja, spremljanje popolne odpovedi delovanja ali spremljanje sestavnih delov) korelacija z dejanskimi emisijami ni potrebna.
Vendar pa homologacijski organ lahko zahteva podatke o preizkusih za namen preveritve razvrstitve učinkov napak, kot so opisani v odstavku 6.2 te priloge.
Primeri: Električna okvara ne zahteva nujno korelacije, saj gre za da/ne napako.
Napaka DPF, ki se nadzira z delta tlakom, ne zahteva nujno korelacije, saj predpostavlja napako.
Če proizvajalec v skladu z zahtevami za dokazovanje iz te priloge dokaže, da emisije ob popolni odpovedi ali odstranitvi sestavnega dela ali sistema ne bi presegle mejnih vrednosti OBD, se spremljanje delovanja tega sestavnega dela ali sistema sprejme.
Kadar se za spremljanje emisij specifičnega onesnaževala uporablja tipalo emisij iz izpušne cevi, se vse druge monitorje lahko izvzame iz nadaljnje korelacije z dejanskimi emisijami tega onesnaževala.
Kljub temu pa tako izvzetje ne izključuje potrebe po vključitvi teh monitorjev, z uporabo drugih tehnik spremljanja, v sklop sistema OBD, saj so monitorji še vedno potrebni za osamitev napake.
Napako je treba vedno razvrstiti v skladu z odstavkom 4.5 glede na njen vpliv na emisije, ne glede na vrsto spremljanja, ki se uporablja za zaznavanje napake.
4.2.2
Spremljanje sestavnih delov (vhodne/izhodne komponente/sistemi) V primeru vhodnih komponent, ki spadajo k sistemu motorja, mora sistem OBD zaznati vsaj napake v tokokrogu in, kadar je izvedljivo, razumnostne napake.
Diagnostika razumnostnih napak mora nato potrditi, da izhodna vrednost tipala ni niti neprimerno visoka niti neprimerno nizka (tj. diagnostika mora biti „dvostranska“).