16.1.2023.
HR
Službeni list Europske unije
L 14/303
U stavkama iz Dodatka 3. ovom Prilogu navedeni su sustavi i sastavni dijelovi koje OBD treba pratiti i opisane vrste praćenja koje se očekuju za svaki od tih sastavnih dijelova i sustava (npr. praćenje graničnih vrijednosti emisija, praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova).
Proizvođač može odlučiti pratiti dodatne sustave i sastavne dijelove.
4.2.1.
Odabir tehnike praćenja Homologacijsko tijelo može proizvođaču odobriti primjenu drugih tehnika praćenja osim one koja se spominje u Dodatku 3. ili, u slučaju motora ili vozila s dvojnim gorivom, u odjeljku 7.
Priloga 15.
Proizvođač mora pokazati da je odabrana vrsta praćenja pouzdana, pravovremena i učinkovita (npr. na temelju tehničkih razmatranja, rezultata ispitivanja, prethodnih dogovora itd.).
U slučaju da neki sustav ili sastavni dio nije obuhvaćen Dodatkom 3. ili, kad je riječ o motorima ili vozilima s dvojnim gorivom, odjeljkom 7.
Priloga 15., proizvođač je dužan homologacijskom tijelu podnijeti na odobrenje pristup koji primjenjuje za praćenje.
Homologacijsko tijelo odobrit će odabranu vrstu praćenja i tehniku praćenja (tj. praćenje graničnih vrijednosti emisija, praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova) ako je proizvođač pozivanjem na one koje su detaljno opisane u Dodatku 3 ili, kad je riječ o motorima ili vozilima s dvojnim gorivom, u odjeljku 7.
Priloga 15., pokazao da su pouzdane, pravodobne i učinkovite (tj. na temelju tehničkih razmatranja, rezultata ispitivanja, prethodnih dogovora itd.).
4.2.1.1.
Korelacija sa stvarnim emisijama Ako je riječ o praćenju graničnih vrijednosti emisija, obvezna je korelacija sa specifičnim emisijama ispitnog ciklusa.
Ta se korelacija obično dokazuje na ispitnom motoru u laboratorijskom okruženju.
Ako je riječ o drugim slučajevima praćenja (tj. praćenje radnog učinka, praćenje potpunog kvara funkcionalnosti ili praćenje sastavnih dijelova), korelacija sa stvarnim emisijama nije potrebna.
Međutim, homologacijsko tijelo može zatražiti ispitne podatke radi potvrde klasifikacije učinaka neispravnosti kako je opisano u stavku 6.2. ovog Priloga.
Primjeri: Za električnu neispravnost nije nužna korelacija jer je riječ o neispravnosti za koju se samo utvrđuje postoji li (da/ne).
Za neispravnost DPF-a koja se prati na temelju razlike tlaka nije nužna korelacija jer se neispravnost predviđa.
Ako proizvođač dokaže, u skladu sa zahtjevima za dokazivanje iz ovog Priloga, da emisije ne bi prekoračile granične vrijednosti OBD-a u slučaju potpunog kvara ili uklanjanja sastavnog dijela ili sustava, prihvaća se praćenje radnog učinka tog sastavnog dijela ili sustava.
Kad se za praćenje emisija neke onečišćujuće tvari upotrebljava senzor emisija iz ispušne cijevi, sve se ostale jedinice za praćenje mogu izuzeti iz daljnje korelacije sa stvarnim emisijama te onečišćujuće tvari.
Međutim, takvo izuzimanje ne isključuje potrebu da te jedinice za praćenje, zajedno s drugim tehnikama praćenja, budu dio OBD-a jer su jedinice za praćenje i dalje potrebne za identifikaciju neispravnosti.
Neispravnost se uvijek klasificira u skladu sa stavkom 4.5. na temelju učinka koji ima na emisije, neovisno o vrsti praćenja kojom je neispravnost otkrivena.
4.2.2.
Praćenje sastavnih dijelova (ulazni/izlazni sastavni dijelovi/sustavi) U slučaju ulaznih sastavnih dijelova koji pripadaju sustavu motora, OBD mora otkriti barem neispravnosti strujnog kruga te, ako je moguće, kvarove logike.
Dijagnostika kvara logike tada potvrđuje da izlazni signal senzora nije ni neprihvatljivo visok ni neprihvatljivo nizak (tj. postoji „dvostrana” dijagnostika).