16.1.2023
DA
Den Europæiske Unions Tidende
L 14/303
Tillæg 3 til dette bilag indeholder en liste over systemer og komponenter, der skal overvåges af OBD-systemet og beskriver, hvilken type overvågning, der forventes for hver af disse komponenter eller systemer (dvs. overvågning af emissionsgrænseværdi, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt eller komponentovervågning).
Fabrikanten kan beslutte at lade yderligere systemer og komponenter overvåge.
4.2.1.
Valg af overvågningsteknik De godkendende myndigheder kan godkende en fabrikants brug af en anden type overvågningsteknik end den teknik, der er nævnt i tillæg 3, eller for dual-brændstofmotorer eller køretøjer omhandlet i punkt 7 i bilag 15.
Fabrikanten skal påvise, at den valgte type overvågning er robust og fungerer betids og effektivt (dvs. ved hjælp af tekniske betragtninger, prøvningsresultater, tidligere aftaler osv.).
Hvis et system og/eller en komponent ikke er omfattet af tillæg 3, eller for dual-brændstofmotorer eller køretøjer omhandlet i punkt 7 i bilag 15,.skal fabrikanten indsende en overvågningsmetode til godkendelse til den typegodkendende myndighed.
Den typegodkendende myndighed godkender den valgte type overvågning og overvågningsteknik (dvs. overvågning af emissionsgrænseværdi, overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for total funktionssvigt eller komponentovervågning), hvis det af fabrikanten med reference til kravene i tillæg 3 eller for dual-brændstofmotorer eller køretøjer omhandlet i punkt 7 i bilag 15, er blevet påvist at den er robust og fungerer betids og effektivt (dvs. ved hjælp af tekniske betragtninger, prøvningsresultater, tidligere aftaler osv.).
4.2.1.1.
Korrelation til faktiske emissioner Hvis der er tale om overvågning af emissionsgrænser, kræves der en korrelation til prøvecyklusspecifikke emissioner.
En sådan korrelation vil typisk kunne påvises ved hjælp af en prøvningsmotor i et laboratorium.
I alle andre overvågningstilfælde (dvs. overvågning af funktionsdygtighed, overvågning for totalt funktionssvigt eller komponentovervågning) er det ikke nødvendigt med en korrelation til faktiske emissioner.
Den typegodkendende myndighed kan dog anmode om prøvningsdata for at kontrollere klassificeringen af fejlvirkningerne som beskrevet i punkt 6.2 i dette bilag.
Eksempel: En elektrisk fejl kræver måske ikke en korrelation, fordi der er tale om en ja/nej-fejl.
En DPF-fejl overvåget via delta-tryk kræver måske ikke en korrelation, fordi den foregriber en fejl.
Hvis fabrikanten påviser, under opfyldelse af de i dette bilag opførte krav ved demonstration, at emissionerne ikke vil overskride OBD-grænseværdierne efter totalt svigt eller fjernelse af en komponent eller et system, accepteres en overvågning af den pågældende komponents eller det pågældende systems funktionsdygtighed.
Når der anvendes en sensor i udstødningsrøret til overvågning af emissioner af et bestemt forurenende stof, kan alle andre overvågningsenheder fritages fra yderligere korrelation til de faktiske emissioner af det pågældende forurenende stof.
Sådan fritagelse udelukker dog ikke nødvendigheden af at inkludere disse overvågningsenheder, idet der anvendes andre overvågningsteknikker, som en del af OBD-systemet, idet der stadig er brug for overvågningsenheder til isolering af fejl.
En fejl skal altid klassificeres efter punkt 4.5 på grundlag af dens virkning for emissionerne, uanset hvilken type overvågning, der anvendes til at detektere fejlen.
4.2.2.
Overvågning af komponenter (input/output komponenter/systemer) Hvis der er tale om input-komponenter, der tilhører et motorsystem, skal OBD-systemet som minimum detektere svigt i elektriske kredsløb og, hvor dette er muligt, rationalitetssvigt.
Diagnosticeringen af rationalitetssvigtet skal derefter kontrollere, at et sensor-output hverken er uhensigtsmæssigt højt eller uhensigtsmæssigt lavt (dvs. der skal være en "tosidet" diagnosticering).