C 349/16
SV
Europeiska unionens officiella tidning
29.9.2023
4.3 Utöver den direkta och indirekta effekten på företagens bruttoförädlingsvärde (marginaler), drabbas företag även av ökad ekonomisk sårbarhet.
I rapporten från Spaniens centralbank kartläggs vilka sektorer som påverkas mest.
Det finns en grupp av sektorer som är särskilt drabbad, som inte bara står inför alltför hög skuldsättning utan också får negativ lönsamhet under 2023: handel med och reparation av motorfordon, landtransport och transport via pipeline, fiske och vattenbruk, jordbruk och djurhållning, textilindustrin och konfektions-, läder- och skoindustrin.
4.4 Allteftersom de sammanlagda naturgaslagren i Europa minskar – i maj 2023 låg lagringsvolymen på 68 % (13) – kommer vi att ställas inför ytterligare utmaningar när det gäller förvaltningen av vår energipolitik.
Skillnaden mellan de kvantiteter som tidigare levererats från Ryssland och de alternativa leverantörerna har ännu inte jämnats ut, och därför är det inte sannolikt att priserna kommer att sjunka på kort sikt.
Däremot har efterfrågan minskat avsevärt.
De höga energipriserna leder till en minskad konkurrenskraft för vår industri och våra leveranskedjor, vilket i sin tur gynnar utlokalisering av verksamhet utanför EU och därmed minskar unionens strategiska oberoende.
Konsekvenserna för hushållen, särskilt de mest utsatta, är särskilt påtagliga – en ökande andel människor riskerar att hamna i eller vara i fattigdom.
Så här kommer det att se ut fram till åtminstone 2024 (14).
För att ta itu med dessa frågor rekommenderar EESK ett antal åtgärder, bland annat garantier om plats i samband med ekonomiskt stöd, ytterligare nödvändiga energibesparingsoch energieffektivitetsåtgärder för företag för att minska efterfrågan, omfattande investeringar och nödvändiga finanspolitiska ramvillkor för att öka produktionen av förnybar energi i syfte att minska beroendet av fossila bränslen.
4.5 På grund av stegringen av energikostnaderna befinner sig följaktligen många företag och hushåll allt mer i en situation som potentiellt hotar deras livsduglighet.
Vintern har varit förhållandevis varm, men vi kan inte förvänta oss att miljöförhållandena alltid kommer att vara lika gynnsamma.
Därför bör särskilda åtgärder vidtas i syfte att skydda särskilt utsatta hushåll på detta område.
4.6 Vad gäller företagen har deras enorma kostnadsökningar, i kombination med konsumenternas ovilja att spendera pengar, till och med visat sig kunna leda till oundvikliga utlokaliseringar.
Så här kan dock inte företag som tillhandahåller viktiga tjänster för kunderna och resten av försörjningskedjan agera – de kan inte bara lägga ned sin verksamhet på grund av höjda energipriser.
4.7 Ett stort antal sektorer och arbetstagarna inom dessa ansågs viktiga under covid-19-pandemin, men samma erkännande lyser med sin frånvaro under rådande energikris.
Hittills har medlemsstaterna inte gett något särskilt stöd till många av dessa sektorer.
Företagen inom dessa sektorer och deras arbetstagare har ansträngt sig för att värna konsumenterna från de minskade marginalerna och det är svårt för dem att lägga den totala kostnaden för stegringen av energiräkningarna på kunderna.
Denna situation är ohållbar på längre sikt.
EESK anser även att regeringarna inte skyddar medborgarna lika genomgående som under pandemin.
4.8 Många företag gör åtskilliga investeringar för att minska energiförbrukningen och för att öka kapaciteten att ha större tillgång till förnybar energi.
EESK anser att företag också kan bidra till att skynda på elektrifieringen av transporter och ersätta gas för uppvärmning genom att spela en nyckelroll i energiomställningen och i EU:s mål om förnybara energikällor senast 2030.
För detta kommer det dock att krävas ett gynnsamt regelverk, såsom för tillståndsgivning och för bekämpning av avskräckande prisåtgärder för produktion av mer energi.
4.9 EESK understryker vikten av att anpassa skyldigheterna inom ramen för REPowerEU och byggnaders energiprestanda och ge stöd och kapacitet till operatörerna så att de kan bära kostnaderna för de betydande investeringarna.
Dessa åtgärder kommer att vara viktiga för att minska beroendet av fossila bränslen, men skyldigheterna måste kopplas till tillgången till finansiering, såväl offentlig som privat.
En ny utformning av energimarknaden bör ingå i kommissionens långsiktiga program i syfte att undvika framtida störningar i energiförsörjningen och orimliga priser, och man bör beakta utbildningen av den arbetskraft som kommer att vara involverad i sektorn.
(13) (14)
Mer information finns på https://agsi.gie.eu/data-overview/eu.
EIU (2023): ”Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023”.
Finns på https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erodeeurope-competitiveness-in-2023/.