C 349/16
SL
Uradni list Evropske unije
29.9.2023
4.3 Poleg neposrednega in posrednega vpliva na bruto dodano vrednost podjetij (marže) obstaja še en način večanja finančne ranljivosti.
V poročilu španske centralne banke so navedeni najbolj prizadeti sektorji.
V skupini posebej ranljivih sektorjev, ki niso bili le prezadolženi, ampak bodo v letu 2023 imeli tudi negativno donosnost, so: prodaja in popravila motornih vozil; kopenski prevoz in cevovodni transport; ribolov in akvakultura; kmetijstvo in živinoreja; proizvodnja tekstila, oblačil, usnjenih izdelkov in obutve.
4.4 Ko se bodo skupne zaloge zemeljskega plina v Evropi zmanjšale – zaloga je maja 2023 obsegala 68 % celotne zmogljivost (13) – se bomo soočili z dodatnimi izzivi pri upravljanju energetske politike.
Razlika med količinami, ki so bile nekoč dobavljene iz Rusije, in alternativnimi dobavitelji še ni odpravljena, zato je malo verjetno, da bi se cene v kratkem znižale.
Povpraševanje se je občutno zmanjšalo.
Visoke cene energije zmanjšujejo konkurenčnost naše industrije in dobavnih verig, kar spodbuja izvajanje dejavnosti zunaj EU, s čimer se zmanjšuje strateška neodvisnost bloka.
Ogrožajo tudi gospodinjstva, zlasti najbolj ranljiva, in povečujejo delež revnih ljudi in ljudi, ki jim grozi revščina.
Ta trend se bo nadaljeval vsaj do leta 2024 (14).
Za odpravo teh težav EESO priporoča vrsto ukrepov, med drugim lokacijska jamstva, povezana s finančno podporo, dodatne ukrepe za varčevanje z energijo in energijsko učinkovitost, da bi podjetja zmanjšala povpraševanje, ter obsežne naložbe in nujne fiskalne okvirne pogoje za širitev proizvodnje energije iz obnovljivih virov, da se zmanjša odvisnost od fosilnih goriv.
4.5 Vrtoglavi stroški energije vse bolj ogrožajo obstoj številnih podjetij in gospodinjstev.
Čeprav je bila zima razmeroma topla, ne moremo vedno računati na ugodne okoljske razmere.
Zato je treba na tem področju sprejeti posebne ukrepe za zaščito posebej ranljivih gospodinjstev.
4.6 Ogromno in velikokrat nepredvidljivo povečanje poslovnih stroškov za podjetja ter nepripravljenost potrošnikov, da bi trošili, včasih lahko pripelje celo do nujne preselitve dejavnosti.
Tega pa ne morejo narediti podjetja, ki nudijo bistvene storitve za stranke in preostali del dobavne verige in ki ne morejo preprosto ustaviti poslovanja zaradi zvišanja cen energije.
4.7 Številni sektorji in njihovi zaposleni so med pandemijo COVID-19 šteli za bistvene, kar pa se v sedanji energetski krizi ni zgodilo.
Države članice mnogim od teh sektorjev do zdaj niso dajale posebne podpore.
Podjetja teh sektorjev in njihovi zaposleni so si prizadevali ščititi potrošnike pred lastnimi maržami, težko jim je namreč na stranke prenašati vse stroške astronomskega povečanja stroškov za energijo.
Takšno stanje ne sme dolgo trajati.
EESO prav tako meni, da vlade ljudi ne ščitijo enako močno kot med pandemijo.
4.8 Številna podjetja vlagajo v zmanjšanje porabe energije in večanje zmogljivosti za dostop do obnovljivih virov energije.
EESO meni, da lahko podjetja delujejo tudi kot pospeševalci elektrifikacije prometa in nadomeščanja plina za ogrevanje ter imajo ključno vlogo pri energetskem prehodu in ciljih EU glede obnovljivih virov energije do leta 2030.
To pa zahteva ugoden regulativni okvir, izdajanje dovoljenj in boj proti odvračilnim cenovnim dejavnikom za proizvodnjo več energije.
4.9 EESO poudarja, da je treba obveznosti iz načrta REPowerEU in energijsko učinkovitost stavb uskladiti s podporo in zmožnostjo upravljavcev, da krijejo stroške znatnih naložb, ki so za to potrebne.
Ti ukrepi bodo pomembni za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv, vendar morajo biti obveznosti povezane z razpoložljivostjo javnega in zasebnega financiranja.
Preoblikovanje energetskega trga bi bilo treba vključiti v dolgoročno agendo Evropske komisije, da bi preprečili prihodnje motnje v oskrbi z energijo in previsoke cene, razmisliti pa bi bilo treba tudi o usposabljanju delovne sile, ki bo v tem sektorju zaposlena.
(13) (14)
Podatki so na voljo na https://agsi.gie.eu/data-overview/eu.
EIU (2023): Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023 (Energetska kriza bo leta 2023 zmanjšala konkurenčnost Evrope).
Na voljo na https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erode-europe-competitiveness-in-2023/.