C 349/164
SL
Uradni list Evropske unije
29.9.2023
3.5 Po mnenju EESO nedavne izkušnje kažejo tudi, da je pomembno v zelo kratkem času ustrezno organizirati prenos banke v težavah na drugo banko.
Zato je pomembno zagotoviti, da regulativni okvir ponuja prave pogoje za takšne prevzeme, saj jih je treba izvesti brez običajnih postopkov potrebne skrbnosti, posledice transakcije pa so ogromne in negotove.
Poleg tega so dosedanje izkušnje pokazale, da obstaja potreba po splošno veljavni posebni ureditvi za prevzem bank, ki so v postopku reševanja, da bi se vključitev banke v novo skupino čim bolj učinkovito olajšala.
3.6 Vključevanje in upravljanje rešene banke je zapleten proces, regulativne korake in zahteve pa je treba racionalizirati.
Različni udeleženi organi bi morali imeti možnost, da ustrezno usklajujejo svoje vloge v okviru regulativnih postopkov ali pospešenih postopkov odobritve ukrepov kriznega upravljanja.
Poleg tega je bistveno zagotoviti, da se lahko takšni prevzemi po potrebi izvajajo tudi čez meje znotraj EU.
3.7 EESO pozdravlja dejstvo, da Komisija razširja zaščito sistema jamstva za vloge na vloge javnih organov, pa tudi dejstvo, da si prizadeva za večjo harmonizacijo instrumentov za zaščito vlog po vsej EU.
Jamstvo za vloge z zaščito zasebnih in javnih varčevalcev ter zasebnih vlagateljev v primeru propada banke zmanjšuje tveganje navala na banke in blaži tveganje širjenja negativnih učinkov.
EESO meni, da bi bilo treba to jamstvo za vloge v nekaterih primerih prilagoditi, da bi upoštevali vlagatelje v ranljivem ekonomskem položaju, kot so invalidi ali dolgotrajno bolne osebe.
Ker so ustrezno financirani in organizirani jamstveni skladi za vloge ključnega pomena, bo večja harmonizacija, ki jo predlaga Komisija, zagotovo koristna.
3.8 EESO ugotavlja, da je eden glavnih ciljev predloga Komisije razširitev področja uporabe reševanja pod pogojem, da se ta rešitev izvaja v skladu z javnim interesom.
Likvidacija se lahko izvede le, če: (i) lahko bolj učinkovito kot reševanje izpolni cilje, ki jih direktiva o sanaciji in reševanju bank določa za samo reševanje, in (ii) ni potrebe po uporabi javnih sredstev.
3.9 EESO v celoti razume pristop Komisije, njeno regulativno utemeljitev in dolgoročne cilje.
Hkrati na podlagi nedavnih bančnih kriz v ZDA poudarja, da je glede regulativnega pristopa, uporabe najučinkovitejših razpoložljivih orodij, praktičnih posledic sprejetih ukrepov, potrebnega sodelovanja med deležniki, hitrosti izvršitve in tudi finančnih sredstev, ki se bodo uporabila pri izvajanju izbranih orodij za krizno upravljanje, potreben pragmatičen pristop.
3.10 EESO meni, da reševanje morda ni vedno najprimernejša rešitev za popolno zaščito gospodarskih ekosistemov, v katerih deluje banka v težavah, zlasti majhna ali srednje velika banka.
Opozoriti je treba, da bi se lahko reševanje majhnih in srednje velikih bank dejansko izkazalo za dražje od drugih oblik posredovanja, zlasti na – pogosto omejeni – lokalni ravni, na kateri banka deluje.
EESO v zvezi s tem predlaga, da bi se tržni delež srednje velikih, majhnih in lokalnih bank brez čezmejne dejavnosti ocenjeval glede na celotni nacionalni tržni delež in ne na regionalni ravni znotraj držav članic.
3.11 EESO meni, da bi bilo treba celotni sveženj CMDI ustrezno uskladiti s pričakovano revizijo sporočila o državni pomoči (6) v bančnem sektorju iz leta 2013, ki je prispevalo k sedanji nepredvidljivosti glede tega, ali je treba aktivirati mehanizem za reševanje.
Sprejetje regulativnih predlogov CMDI brez poznavanja pravil o državni pomoči bi lahko pomenilo, da se izvajajo predlogi, ki so morda neskladni z zakonodajo o državni pomoči.
3.12 EESO na splošno ponovno poudarja pomen spoštovanja načela sorazmernosti, da bi oblikovali ureditev, ki bo služila svojemu namenu, ne da bi preveč škodila interesom majhnih, srednje velikih in lokalnih bank.
To načelo bi bilo treba upoštevati tudi pri ocenjevanju javnega interesa, še posebej v primeru lokalnih bank, ki ne predstavljajo tveganja za finančno stabilnost.
(6)
Sporočilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (V nadaljnjem besedilu: sporočilo o bančništvu) (UL C 216, 30.7.2013, str. 1).