C 349/16
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
29.9.2023
4.3.
Pe lângă impactul direct și indirect asupra valorii adăugate brute a întreprinderilor (marjele), acestea pot fi afectate și în alt mod, și anume prin creșterea vulnerabilității lor financiare.
Raportul emis de Banca Spaniei precizează care sunt cele mai afectate sectoare.
Există un grup de sectoare deosebit de vulnerabile, care nu numai că s-ar afla în situația unei îndatorări excesive, dar ar înregistra și o rentabilitate negativă în 2023: comercializarea și repararea autovehiculelor; transportul terestru și prin conducte; pescuitul și acvacultura; agricultura si creșterea animalelor; și industria textilă, a confecțiilor, a articolelor din piele și a articolelor de încălțăminte.
4.4.
Pe măsură ce se reduc stocurile acumulate de gaze naturale în Europa – volumul stocat în mai 2023 era de 68 % (13) –, ne vom confrunta cu provocări suplimentare în gestionarea politicii noastre energetice.
Diferența dintre cantitățile furnizate anterior de Rusia și cele livrate de furnizorii alternativi nu a fost încă eliminată, astfel că este puțin probabil ca în curând să aibă loc o scădere a prețurilor.
În schimb, s-a produs o reducere semnificativă a cererii.
Prețurile ridicate la energie se reflectă în scăderea competitivității industriei noastre și a lanțurilor noastre de aprovizionare, favorizând externalizarea activităților în afara teritoriului UE și diminuând astfel independența strategică a blocului.
Efectele asupra gospodăriilor, în special asupra celor mai vulnerabile dintre acestea, sunt deosebit de semnificative, având în vedere procentul tot mai mare de persoane expuse riscului de sărăcie sau aflate în situație de sărăcie.
Această situație va continua cel puțin până în 2024 (14).
Pentru a combate aceste probleme, CESE recomandă o serie de măsuri, inclusiv garanții de localizare legate de sprijinul financiar, măsuri suplimentare indispensabile în materie de economii de energie și eficiență energetică pentru întreprinderi în vederea reducerii cererii, investiții masive și condițiile-cadru fiscale necesare pentru extinderea producției de energie din surse regenerabile în vederea reducerii dependenței de combustibilii fosili.
4.5.
În consecință, din cauza exploziei costurilor energiei, numeroase întreprinderi și gospodării se află tot mai adesea într-o situație care le poate periclita existența.
Deși iarna a fost relativ caldă, nu ne putem aștepta ca condițiile de mediu să ne fie întotdeauna favorabile.
Din acest motiv, ar trebui luate măsuri pentru a proteja gospodăriile deosebit de vulnerabile, cu măsuri special concepute pentru ele în acest domeniu.
4.6.
În cazul întreprinderilor, creșterile masive ale costurilor întreprinderilor, combinate cu reticența consumatorilor de a cheltui, poate duce inclusiv la o delocalizare forțată, în unele cazuri.
Un astfel de scenariu nu este posibil în cazul întreprinderilor care oferă servicii esențiale clienților și restului lanțului de aprovizionare și care nu își pot întrerupe pur și simplu operațiunile din cauza creșterii prețurilor energiei.
4.7.
Deși numeroase sectoare – și lucrătorii aferenți – au fost considerate esențiale în timpul pandemiei de COVID-19, această recunoaștere a fost cu totul absentă în actuala criză energetică.
Până în prezent, statele membre nu au oferit sprijin specific multora dintre aceste sectoare.
Întreprinderile din cadrul sectoarelor respective – și lucrătorii lor – au depus eforturi pentru a-și proteja consumatorii împotriva propriilor marje, fiindu-le greu să transfere clienților costul total pe care îl determină creșterea exorbitantă a facturilor la energie.
Aceasta nu este o situație care poate fi menținută pe termen lung.
În mod similar, CESE consideră că guvernele nu protejează populația cu aceeași intensitate cu care a făcut-o în timpul pandemiei.
4.8.
Multe întreprinderi realizează numeroase investiții pentru a reduce consumul de energie și pentru a-și îmbunătăți capacitatea de acces la surse regenerabile de energie.
CESE consideră că întreprinderile pot contribui, de asemenea, la accelerarea electrificării transporturilor și la înlocuirea gazului pentru încălzire, jucând un rol-cheie în realizarea tranziției energetice și a obiectivelor UE privind sursele regenerabile de energie pentru 2030.
Însă, pentru toate acestea, va fi necesar un cadru de reglementare favorabil, cum ar fi acordarea de autorizații și combaterea efectului de descurajare a creșterii producției de energie datorat prețurilor.
4.9.
CESE subliniază importanța corelării obligațiilor prevăzute de REPowerEU și a celor legate de performanța energetică a clădirilor cu sprijinul și capacitatea operatorilor de a suporta costurile investițiilor considerabile pe care le implică aceste obligații.
Aceste măsuri vor fi importante pentru a reduce dependența de combustibilii fosili, dar obligațiile trebuie să fie legate de disponibilitatea finanțării, atât publice, cât și private.
Regândirea pieței energiei trebuie să fie inclusă în agenda pe termen lung a Comisiei Europene pentru a evita viitoarele perturbări ale aprovizionării cu energie și prețurile exorbitante, și ar trebui luată în considerare formarea forței de muncă care va fi implicată în acest sector.
(13) (14)
Informații disponibile la: https://agsi.gie.eu/data-overview/eu EIU (2023): Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023 [Criza energetică va eroda competitivitatea Europei în 2023], disponibil la adresa: https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erode-europe-competitiveness-in-2023/