C 349/16
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
29.9.2023.
4.3.
Papildus tiešajai un netiešajai ietekmei uz uzņēmumu bruto pievienoto vērtību (maržas) ietekme izpaužas arī finansiālās neaizsargātības pieaugumā.
Spānijas Bankas ziņojumā ir norādītas visvairāk skartās nozares.
Īpaši neaizsargāta ir tādu nozaru grupa, kurām 2023. gadā varētu būt ne tikai pārmērīgas parādsaistības, bet arī negatīva rentabilitāte: mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecība un remonts; sauszemes un cauruļvadu transports; zveja un akvakultūra, lauksaimniecība un lopkopība; tekstilrūpniecība, apģērbu, ādas izstrādājumu un apavu ražošana.
4.4.
Līdz ar pašreizējo dabasgāzes uzkrājumu samazināšanos Eiropā – 2023. gada maijā uzkrātais apjoms bija 68 % (13) – mēs saskarsimies ar papildu problēmām enerģētikas politikas pārvaldībā.
No Krievijas iepriekš piegādātās gāzes apjoma un alternatīvo piegādātāju gāzes apjoma starpība vēl nav izlīdzināta, tāpēc ir maz ticams, ka īstermiņā cenas samazināsies.
Savukārt pieprasījums ir būtiski samazinājies.
Augstās enerģijas cenas samazina mūsu rūpniecības un piegādes ķēžu konkurētspēju, kas savukārt veicina ārpakalpojumu izmantošanu ārpus ES robežām un tādējādi samazina bloka stratēģisko neatkarību.
Tas būtiski ietekmē mājsaimniecības, it sevišķi visneaizsargātākās mājsaimniecības, arvien palielinot to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības risks vai kuri atrodas nabadzības situācijā.
Tas turpināsies vismaz līdz 2024. gadam (14).
Lai risinātu šīs problēmas, EESK iesaka veikt vairākus pasākumus, tostarp piemērot ar finansiālu atbalstu saistītas atrašanās vietas garantijas, īstenot turpmākus nepieciešamos energotaupības un energoefektivitātes pasākumus uzņēmumiem, lai samazinātu pieprasījumu, veikt apjomīgus ieguldījumus un ieviest nepieciešamos fiskālos pamatnosacījumus atjaunīgās enerģijas ražošanas izvēršanai, lai samazinātu atkarību no fosilā kurināmā.
4.5.
Tā rezultātā enerģijas izmaksu sprādziena dēļ arvien vairāk uzņēmumu un mājsaimniecību nonāk situācijā, kas potenciāli apdraud to pastāvēšanu.
Lai gan ziema ir bijusi samērā silta, nevaram cerēt, ka laikapstākļi mums vienmēr būs labvēlīgi.
Tādēļ būtu jāveic pasākumi, kas aizsargātu īpaši neaizsargātas mājsaimniecības, paredzot tām īpašus pasākumus šajā jomā.
4.6.
Ņemot vērā milzīgo uzņēmējdarbības izmaksu pieaugumu apvienojumā ar patērētāju atturēšanos tērēt, uzņēmumiem dažos gadījumos var nākties pārvietot savu darbību.
Taču to nevarēs darīt uzņēmumi, kas sniedz būtiskus pakalpojumus klientiem un pārējai piegādes ķēdei un kas nevar vienkārši pārtraukt savu darbību enerģijas cenu kāpuma dēļ.
4.7.
Lai gan Covid-19 pandēmijas laikā daudzas nozares un to darbinieki tika atzīti par nozīmīgiem, pašreizējās enerģētikas krīzes laikā šādas atzīšanas ļoti pietrūkst.
Daudzas no šīm nozarēm līdz šim nav saņēmušas dalībvalstu īpašu atbalstu.
Uzņēmumi, kas darbojas šajās nozarēs, un to darbinieki ir centušies aizsargāt patērētājus uz savas peļņas rēķina, un viņiem ir grūti novirzīt uz patērētājiem kopējās izmaksas, kas saistītas ar enerģijas rēķinu pārmērīgi lielo pieaugumu.
Šāda situācija nevar saglabāties ilgtermiņā.
EESK arī uzskata, ka valdības cilvēkus neaizsargā tikpat intensīvi kā pandēmijas laikā.
4.8.
Daudzi uzņēmumi pašlaik veic apjomīgus ieguldījumus, kuru mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu un paplašināt piekļuvi atjaunīgai enerģijai.
EESK uzskata, ka uzņēmumi var arī rīkoties, lai paātrinātu transporta elektrifikāciju un aizstātu apkurei paredzēto gāzi, jo tiem ir būtiska nozīme enerģētikas pārkārtošanā un ES atjaunīgās enerģijas mērķrādītāju sasniegšanā līdz 2030. gadam.
Lai to panāktu, būs vajadzīgs labvēlīgs tiesiskais regulējums, kurā paredzēta, piemēram, atļauju piešķiršana un cīņa pret atturošām cenām, kas kavē enerģijas ražošanu lielākā apjomā.
4.9.
EESK uzsver, ka REPowerEU prasības un ēku energoefektivitātes parasības ir svarīgi pielāgot operatoru atbalstam un spējai segt ar apjomīgajiem ieguldījumiem saistītās izmaksas.
Šie pasākumi būs svarīgi, lai mazinātu atkarību no fosilā kurināmā, tomēr prasībām ir jābūt saistītām ar publiskā un privātā finansējuma pieejamību.
Eiropas Komisijas ilgtermiņa programmā būtu jāiekļauj enerģijas tirgus modeļa atjaunošana ar mērķi novērst turpmākus energoapgādes traucējumus un pārmērīgas cenas, un būtu jāapsver nozarē iesaistītā darbaspēka apmācība.
(13) (14)
Informācija ir pieejama saitē: https://agsi.gie.eu/data-overview/eu.
“EIU (2023): Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023”, skatīt saitē: https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erodeeurope-competitiveness-in-2023/.