C 349/164
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
29.9.2023.
3.5.
EESK uzskata, ka nesenā pieredze liecina arī par to, cik svarīgi ir organizēt grūtībās nonākušas bankas pienācīgu pārvešanu uz citu banku ļoti īsā laikā.
Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiesiskajā regulējumā ir paredzēti pareizi nosacījumi šādiem pārvedumiem, jo tiem ir jānotiek bez parastajām pienācīgas pārbaudes procedūrām, un darījuma sekas ir milzīgas un nenoteiktas.
Turklāt līdzšinējā pieredze liecina, ka ir vajadzīgs vispārējs īpašais režīms, kad tiek iegādāta banka, kurai tiek piemērots noregulējums, kas visefektīvāk atvieglo bankas integrāciju jaunajā grupā.
3.6.
Noregulējumam pakļautas bankas integrācija un pārvaldība ir sarežģīts process, un ir jāracionalizē regulatīvie pasākumi un prasības.
Dažādajām iesaistītajām iestādēm būtu jāspēj pienācīgi koordinēt savas attiecīgās funkcijas regulatīvajos procesos vai krīzes paātrinātās pārvarēšanas pasākumu apstiprināšanas procedūrās.
Turklāt svarīgi ir nodrošināt, ka šādi pārvedumi Eiropas Savienībā var notikt arī pāri robežām, kad vien tas ir nepieciešams.
3.7.
EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija noguldījumu un garantiju sistēmas (NGS) aizsardzību attiecina arī uz publisko iestāžu noguldījumiem un ka tā arī cenšas uzlabot noguldījumu aizsardzības instrumentu saskaņošanu visā Eiropas Savienībā.
Aizsargājot gan privātos, gan publiskos noguldītājus un citus mazos noguldītājus bankas bankrota gadījumā, noguldījumu apdrošināšana samazina līdz minimumam noguldījumu zaudēšanas risku un mazina kaitīgas ietekmes izplatīšanās risku.
EESK uzskata, ka atsevišķos gadījumos šī noguldījumu apdrošināšana būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā nestabilā ekonomiskajā situācijā esošus noguldītājus, piemēram, personas ar invaliditāti vai personas ar ilgstošām slimībām.
Tā kā pienācīgi finansētiem un organizētiem noguldījumu apdrošināšanas fondiem (NAF) ir būtiska nozīme, Komisijas ierosinātā pastiprinātā saskaņošana noteikti būs lietderīga.
3.8.
EESK norāda, ka viens no galvenajiem Komisijas priekšlikuma mērķiem ir paplašināt banku noregulējuma piemērošanas jomu, ja šis risinājums tiktu apsvērts atbilstoši “sabiedrības interesēm”.
Likvidācija var notikt tikai tad, ja i) tā efektīvāk nekā noregulējums var sasniegt mērķus, kas Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā noteikti attiecībā uz pašu noregulējumu; un ii) nav vajadzības izmantot publiskos līdzekļus.
3.9.
EESK pilnībā izprot Komisijas pieeju, regulatīvo pamatojumu un ilgtermiņa mērķus.
Vienlaikus EESK norāda, ka ir vajadzīga pragmatiska pieeja – kā to parādīja nesenā ASV banku krīze – attiecībā uz regulatīvo pieeju, visefektīvāko pieejamo instrumentu izmantošanu, veikto pasākumu praktisko ietekmi, nepieciešamo sadarbību starp ieinteresētajām personām, izpildes ātrumu un, visbeidzot, finanšu resursiem, kas jāizmanto izvēlēto krīzes pārvarēšanas instrumentu īstenošanai.
3.10.
EESK uzskata, ka noregulējums ne vienmēr ir vispiemērotākais risinājums, lai pilnībā aizsargātu ekonomikas ekosistēmas, kurās darbojas grūtībās nonākusi banka, it īpaši maza vai vidēja lieluma banka.
Jāatzīmē, ka attiecībā uz mazām un vidējām bankām noregulējums faktiski varētu izrādīties dārgāks nekā citi intervences veidi, it īpaši – bieži vien ierobežotā – vietējā līmenī, kurā banka darbojas.
Šajā sakarā EESK ierosina, ka vidējo, mazo un vietējo banku, kas neveic pārrobežu darbības, tirgus daļu varētu novērtēt, ņemot vērā kopējo valsts tirgus daļu, nevis to tirgus daļu reģionālā līmenī dalībvalstīs.
3.11.
EESK uzskata, ka viss CMDI tiesību aktu kopums būtu pienācīgi jāsaskaņo ar gaidāmo 2013. gada paziņojuma par valsts atbalstu (6) banku nozarē pārskatīšanu.
Minētajam paziņojumam ir bijusi sava loma saistībā ar pašreizējo neprognozējamību attiecībā uz to, vai noregulējums būtu vai nebūtu jāaktivizē.
CMDI regulatīvo priekšlikumu pieņemšana, nezinot valsts atbalsta noteikumus, varētu nozīmēt tādu priekšlikumu īstenošanu, kas, iespējams, neatbilst valsts atbalsta tiesību aktiem.
3.12.
Kopumā EESK atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir ievērot proporcionalitātes principu, lai panāktu tādu regulējumu, kas būtu piemērots tā mērķu sasniegšanai, pārmērīgi nekaitējot mazo, vidējo un vietējo banku interesēm.
Proporcionalitātes princips būtu jāņem vērā, arī veicot novērtējumu attiecībā uz atbilstību sabiedrības interesēm, it īpaši attiecībā uz vietējām bankām, kas nerada risku finanšu stabilitātei.
(6)
Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (“Banku darbības paziņojums”) (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).