LV
C 349/132
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
29.9.2023.
Tirgus pasākumi 3.21.
EESK uzskata, ka ir būtiski, lai grunts zvejas rīku ierobežojumi tiktu automātiski atspoguļoti produktos, kas importēti no trešām valstīm.
Šis jautājums ir īpaši svarīgs, ņemot vērā to, ka tūkstošiem tonnu balto zivju (piemēram, Aļaskas pollaks, menca, pikša) tiek ievests no Krievijas un Ķīnas un pat gūst labumu no tarifa preferencēm (ATK).
Tāpēc EESK aicina Komisiju rīcības plānā iekļaut tirgus pasākumus, lai nodrošinātu konsekvenci un saskaņotību starp iekšpolitiku un ārpolitiku, kā arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un trešo valstu operatoriem.
Finansējums 3.22.
EESK pauž nožēlu, ka rīcības plānā nav ierosināti nekādi papildu finansēšanas pasākumi pārejai uz zaļo ekonomiku un enerģētikas pārkārtošanai, ko ierosinājusi Eiropas Komisija.
Šāda mēroga iniciatīva, kas skar daudzus grunts zvejas kuģus, jāpapildina ar vajadzīgajiem stimuliem un kompensējošajiem mehānismiem.
EESK aicina piešķirt publisko atbalstu pētniecībai un inovācijai, lai samazinātu saskari ar jūras gultni, nevis zvejas rīku nomaiņai vai nodošanai metāllūžņos.
Tam būtu vajadzīgas milzīgas naudas summas, kas pašreizējos fondos nav pieejamas, un tas radītu tehniskus šķēršļus, mainot zvejas metodes.
EESK arī aicina ņemt vērā zvejniecības nozares sezonalitāti un īpatnības.
EESK aicina papildus Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondam (EJZAF), Eiropas Sociālajam fondam un Eiropas Reģionālās attīstības fondam pieņemt uz zvejniecību vērstas programmas, lai uzlabotu līdzekļu novirzīšanu uz jomām, kurās tie ir visvairāk vajadzīgi.
Turklāt Komiteja aicina Eiropas Komisiju sagatavot uzraudzības ziņojumus, lai pārbaudītu, vai līdzekļi tiek pienācīgi izlietoti un sadalīti.
Piezveja 3.23.
EESK pilnībā piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams samazināt un, ja iespējams, novērst nejaušas jutīgu jūras sugu (piemēram, Biskajas līča parastā delfīna) nozvejas.
EESK pauž bažas par īpaši apdraudētām sugām, piemēram, dažām haizivju sugām, jūras bruņurupučiem, jūras zīdītājiem (Baltijas jūras cūkdelfīni un Vidusjūras mūkroņi) un jūrasputniem, piemēram, Baleāru vētrasputnu.
EESK aicina dalībvalstis veikt valstu vai kopīgus pasākumus, kas līdz minimumam samazinātu piezveju.
3.24.
Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē jaunākos pasākumus, ko veikušas dažas dalībvalstis, kuras uz kuģiem izvietojušas novērotājus un akustiskās ierīces, kas izstaro ultraskaņu, lai aizbaidītu delfīnus.
Visbeidzot, EESK aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka zvejas apgabalu slēgšana jutīgu sugu aizsardzībai ir līdzsvarota un ka tajos ir ņemta vērā lielā sociālekonomiskā ietekme, ko tas radīs flotei.
3.25.
EESK ir nobažījusies par Eiropas zušu kritisko stāvokli un atkārtoti norāda uz izšķirīgajiem pasākumiem, ko Padome pieņēma 2022. gada decembrī, lai uzlabotu situāciju, kā rezultātā uz sešiem mēnešiem tika slēgta jūras nozveja un pilnībā aizliegta atpūtas zveja.
Šajā sakarā EESK norāda, ka šie pasākumi radīs būtisku negatīvu ietekmi uz piekrastes zveju visā Eiropā, un tādēļ aicina pirms turpmāku ierobežojošu pasākumu veikšanas analizēt sugu atjaunošanā panākto progresu.
Komiteja tomēr uzskata, ka ir būtiski pievērsties visai zivsaimniecības un ar zvejniecību nesaistītajai ietekmei un labāk īstenot attiecīgos tiesību aktus, piemēram, Ūdens pamatdirektīvu (20), Dzīvotņu direktīvu un Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, lai pēc iespējas ātrāk uzlabotu situāciju un izvairītos no turpmākiem ierobežojumiem.
Citi piesārņotāji 3.26.
Tiek lēsts, ka Baltijas jūrā vien pagājušajā gadsimtā notikušo karu dēļ atrodas aptuveni 50 000 tonnu ķīmiskās munīcijas, 500 000 tonnu konvencionālo ieroču un 10 000 kuģu vraku jūras gultnē (21).
Šo apdraudējumu vēl vairāk pastiprina Krievijas brutālā militārā agresija pret Ukrainu.
Nogremdētā munīcija rada reālus draudus cilvēku dzīvībai un jūras videi, apdraudot ne tikai zvejniecību un kuģniecību, bet arī citu zilās ekonomikas nozaru attīstību.
EESK aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veikt operatīvus pasākumus, lai attīrītu jūras gultni, kā arī ieviest likumdošanas pasākumus, lai nodrošinātu, ka ūdeņi ir pasargāti no šiem apdraudējumiem.
EESK uzsver, cik svarīga nozīme ir Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei un dalībvalstu programmām saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, lai aizsargātu jūras vidi kā nekaitīgas un veselīgas pārtikas avotu cilvēkiem.
(20) (21)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).
Clearing chemical and conventional munitions from the sea (Euractiv).