C 349/16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 29
4.3.
Be tiesioginio ir netiesioginio poveikio įmonių BPV (maržoms), dar yra ir antrinis poveikis – didesnis finansinis pažeidžiamumas.
Ispanijos banko ataskaitoje nurodyti labiausiai nukentėję sektoriai.
Pažeidžiamiausi yra šie sektoriai (2023 m. jie būtų ne tik pernelyg įsiskolinę, bet ir jų pelningumas būtų neigiamas): prekyba motorinėmis transporto priemonėmis ir jų remontas; sausumos transportas ir transportavimas vamzdynais; žuvininkystė ir akvakultūra; žemės ūkis ir gyvulininkystė; tekstilės, aprangos, odos ir avalynės pramonė.
4.4.
Mažėjant gamtinių dujų atsargoms Europoje – 2023 m. gegužės mėn. sukauptas kiekis sudarė 68 % (13) – susidursime su papildomomis energetikos politikos valdymo problemomis.
Skirtumas tarp anksčiau iš Rusijos tiektų kiekių ir alternatyvių tiekėjų tiekiamų kiekių dar nepašalintas, todėl nėra tikėtina, kad kainos trumpuoju laikotarpiu bus sumažintos.
Tai, kas įvyko – itin sumažėjo paklausa.
Dėl aukštų energijos kainų mažėja mūsų pramonės ir tiekimo grandinių konkurencingumas, o tai savo ruožtu skatina perkelti veiklą už ES ribų ir taip mažėja strateginė bloko nepriklausomybė.
Poveikis namų ūkiams, visų pirma pažeidžiamiausiems, yra ypač didelis, nes vis didesniam žmonių skaičiui gresia skurdas arba jie jau gyvena skurde.
Tai vyks bent iki 2024 m. (14) Šioms problemoms išspręsti EESRK rekomenduoja imtis įvairių priemonių, įskaitant vietos garantijas, susietas su finansine parama, būtinas papildomas energijos taupymo ir efektyvaus energijos naudojimo priemones įmonėms, kad būtų mažinama paklausa, didžiules investicijas ir būtinas fiskalinės sistemos sąlygas, kad būtų galima plėsti energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybą ir sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro.
4.5.
Atitinkamai dėl energijos kainų šuolio daug įmonių ir namų ūkių vis dažniau atsiduria padėtyje, kuri gali kelti grėsmę jų išlikimui.
Nors žiema buvo palyginti šilta, negalime tikėtis, kad aplinkos sąlygos visada bus mums palankios.
Dėl šios priežasties reikėtų imtis priemonių itin pažeidžiamiems namų ūkiams apsaugoti, šioje srityje numatant jiems specialias priemones.
4.6.
Dėl didžiulio verslo sąnaudų padidėjimo ir vartotojų nenoro išlaidauti įmonės tam tikrais atvejais bus priverstos perkelti savo veiklą.
Tačiau įmonės, kurios teikia pagrindines paslaugas vartotojams ir likusiai tiekimo grandinės daliai, negali tiesiog sustabdyti savo veiklos dėl išaugusių energijos kainų.
4.7.
Nors COVID-19 pandemijos metu daug sektorių ir jų darbuotojų buvo laikomi ypatingos svarbos, per dabartinę energetikos krizę tokios klasifikacijos nebeliko.
Iki šiol valstybės narės daugeliui šių sektorių neteikė jokios konkrečios paramos.
Šiems sektoriams priklausančios įmonės ir jų darbuotojai savo maržų sąskaita dėjo pastangas, kad apsaugotų vartotojus, ir joms sunku perkelti vartotojams visas sąnaudas, susijusias su milžiniškai išaugusiomis sąskaitomis už energiją.
Ilgą laiką šios padėties išlaikyti nepavyks.
EESRK taip pat mano, kad Vyriausybės neužtikrina tokios pat aktyvios žmonių apsaugos kaip pandemijos metu.
4.8.
Daug įmonių jau dabar daug investuoja, kad sumažintų energijos suvartojimą ir turėtų daugiau pajėgumų didinti galimybes naudotis atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais.
EESRK mano, kad įmonės taip pat gali paspartinti transporto elektrifikavimą ir pakeisti šildymui naudojamas dujas, atlikdamos svarbų vaidmenį vykdant energetikos pertvarką ir įgyvendinant ES atsinaujinančiųjų energijos išteklių tikslus 2030 m.
Tačiau tam reikės palankios reglamentavimo sistemos, pavyzdžiui, leidimų išdavimo ir kovos su neskatinimu kelti kainas siekiant gaminti daugiau energijos.
4.9.
EESRK pabrėžia, kad svarbu suderinti plano „REPowerEU“ ir pastatų energinio naudingumo nuostatų įpareigojimus su parama ir veiklos vykdytojų gebėjimu padengti su tuo susijusių didelių investicijų išlaidas.
Šios priemonės bus svarbios siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau įpareigojimai turi būti susieti su tiek viešojo, tiek privataus sektorių galimybėmis gauti finansavimą.
Energijos rinkos modelio atnaujinimas turėtų būti įtrauktas į Europos Komisijos ilgalaikę darbotvarkę, kad ateityje būtų išvengta energijos tiekimo sutrikimų ir pernelyg didelių kainų.
Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę mokyti šiame sektoriuje pradėsiančius dirbti darbuotojus.
(13) (14)
Informacija pateikiama: https://agsi.gie.eu/data-overview/eu.
EIU (2023 m.): Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023, pateikiamas: https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erodeeurope-competitiveness-in-2023/.