LT
C 349/132
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 9 29
Rinkos priemonės 3.21.
EESRK mano, kad labai svarbu, jog dugniniams žvejybos įrankiams taikomi apribojimai automatiškai atsispindėtų iš trečiųjų šalių importuojamų produktų srityje.
Visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tūkstančiai tonų baltųjų žuvų (pvz., aliaskinių rudagalvių menkių, atlantinių menkių, juodadėmių menkių) atvežama iš Rusijos ir Kinijos, kurios, be kita ko, naudojasi muitų tarifų lengvatomis.
Todėl EESRK ragina Komisiją į veiksmų planą įtraukti rinkos priemones, kuriomis būtų užtikrintas vidaus ir išorės politikos nuoseklumas ir darna, taip pat vienodos sąlygos ES ir ne ES veiklos vykdytojams.
Finansavimas 3.22.
EESRK apgailestauja, kad veiksmų plane nenumatyta jokių papildomų Europos Komisijos pasiūlytų žaliosios ir energetikos pertvarkos finansavimo priemonių.
Tokio masto iniciatyva, daranti poveikį tokiam dideliam dugninės žvejybos laivų skaičiui, turi būti susieta su būtinomis paskatomis ir kompensavimo mechanizmais.
EESRK ragina skirti viešąją paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kuriais siekiama sumažinti sąlytį su jūros dugnu, o ne pakeisti žvejybos įrankius ar juos atiduoti į metalų laužą.
Pastarajai priemonei įgyvendinti reikėtų didžiulių lėšų, kurių nėra dabartiniuose fonduose, be to, kiltų techninių kliūčių keičiant žvejybos metodus.
EESRK taip pat ragina atsižvelgti į žuvininkystės sektoriaus sezoniškumą ir specifiškumą.
EESRK prašo, kad su žuvininkyste susijusias programas, kurios padėtų geriau nukreipti lėšas į tas sritis, kuriose jų labiausiai reikia, patvirtintų ne tik Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondas (EJRŽAF), bet ir Europos socialinis fondas ir Europos regioninės plėtros fondas.
Be to, Komitetas prašo Europos Komisijos parengti stebėsenos ataskaitas, kad būtų galima patikrinti, ar lėšos naudojamos ir paskirstomos tinkamai.
Priegauda 3.23.
EESRK visiškai pritaria Komisijai, kad reikia kuo labiau sumažinti ir, kai įmanoma, užkirsti kelią jautrių jūrų gyvūnų (pvz., paprastųjų delfinų Azorų žvejybos rajone) priegaudai.
EESRK yra susirūpinęs dėl jautrių rūšių, kurioms gresia išnykimo pavojus, pavyzdžiui, kai kurių rūšių ryklių, jūrų vėžlių, jūrų žinduolių (Baltijos paprastųjų jūrų kiaulių ir Viduržemio jūros ruonių vienuolių) ir jūrų paukščių (balearinių audronašų).
EESRK ragina valstybes nares imtis nacionalinių arba bendrų priemonių siekiant kuo labiau sumažinti priegaudą.
3.24.
Šiuo požiūriu, EESRK palankiai vertina naujausias priemones, kurių ėmėsi kai kurios valstybės narės, kurios laivuose paskyrė stebėtojus ir įdiegė akustinius prietaisus, skleidžiančius ultragarsą delfinams atbaidyti.
Galiausiai EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad žvejybos rajonuose taikomi draudimai siekiant apsaugoti jautrias rūšis būtų suderinti ir kad būtų atsižvelgiama į didelį socialinį ir ekonominį poveikį laivynui.
3.25.
Kalbant apie europinius upinius ungurius, EESRK yra susirūpinęs dėl sunkios šios rūšies būklės ir primena 2022 m. gruodžio mėn.
Tarybos priimtas ryžtingas šios būklės gerinimo priemones, dėl kurių šešis mėnesius buvo uždrausta žvejoti jūroje ir visiškai uždrausta mėgėjų žvejyba.
Šiomis aplinkybėmis, EESRK primena, kad šios priemonės darys didelį neigiamą poveikį priekrantės žvejybai visoje Europoje, todėl ragina prieš imantis papildomų ribojamųjų priemonių išanalizuoti, kokia pažanga daroma atkuriant šios rūšies išteklius.
Vis dėlto Komitetas mano, kad, siekiant kuo greičiau pagerinti padėtį ir išvengti papildomų apribojimų, labai svarbu spręsti su žvejyba ir ne žvejyba susijusio poveikio klausimą ir geriau įgyvendinti atitinkamus teisės aktus, pavyzdžiui, Vandens pagrindų direktyvą (20), Buveinių direktyvą ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvą.
Kiti teršalai 3.26.
Apskaičiuota, kad vien Baltijos jūroje yra apie 50 000 tonų cheminių šaudmenų, 500 000 tonų įprastinių ginklų ir 10 000 laivų nuolaužų (21) dėl praeito šimtmečio karų.
Šią grėsmę didina brutali Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą.
Išmesti šaudmenys kelia realią grėsmę žmonių gyvybei ir jūrų aplinkai, nes kelia pavojų ne tik žuvininkystei ir laivybai, bet ir kitų mėlynosios ekonomikos sektorių plėtrai.
EESRK ragina Europos Komisiją ir jos valstybes nares imtis operatyvinių veiksmų jūros dugnui išvalyti, taip pat imtis teisėkūros priemonių siekiant užtikrinti, kad vandenys būtų apsaugoti nuo šių pavojų.
EESRK primena Europos maisto saugos tarnybos ir valstybių narių nacionalinių programų pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą svarbą siekiant apsaugoti jūrų aplinką kaip saugaus ir sveiko žmonėms skirto maisto šaltinį.
(20) (21)
2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).
Clearing chemical and conventional munitions from the sea (Cheminių ir įprastinių šaudmenų pašalinimas iš jūros) („Euractiv“).