C 349/164
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.9.29.
3.5.
Az EGSZB úgy véli, hogy a közelmúlt tapasztalatai azt is kihangsúlyozták, hogy nagyon rövid időn belül kell megszervezni egy bajba jutott bank másik bankra való átruházását.
Ezért fontos gondoskodni arról, hogy a szabályozási keret megfelelő feltételeket biztosítson az ilyen átruházásokhoz, mivel ezekre a szokásos átvilágítási eljárások nélkül kell sort keríteni, és az ügylet következményei jelentősek és bizonytalanok lehetnek.
Emellett az eddigi tapasztalatok azt mutatják, hogy a szanálás alatt álló bank megszerzésekor olyan általánosan érvényes speciális rendszerre van szükség, amely megkönnyíti, hogy a bank a lehető leghatékonyabban integrálódjon az új bankcsoportba.
3.6.
A szanált bank integrálása és irányítása összetett folyamat, és egyszerűsíteni kell a szabályozási lépéseket és követelményeket.
A különböző érintett hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy megfelelően összehangolják szerepüket a szabályozási folyamatokban vagy a válságkezelési intézkedések gyorsított jóváhagyási eljárásaiban.
Emellett kulcsfontosságú annak biztosítása, hogy szükség esetén az ilyen átruházásokra az EU-n belül határokon átnyúló módon is sor kerülhessen.
3.7.
Az EGSZB nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság kiterjesztette a betétbiztosítási rendszer védelmét a hatóságok betéteire, valamint azt, hogy Unió-szerte a betétvédelmi eszközök harmonizációjának fokozásán dolgozik.
A betétbiztosítás azáltal, hogy bankcsőd esetén védi a magán- és állami megtakarításokat és a lakossági betéteket, minimálisra csökkenti a betétekkel való visszaélés veszélyét, és mérsékli a továbbterjedés kockázatát.
Az EGSZB úgy véli, hogy ezt a betétbiztosítást bizonyos esetekben ki kell igazítani, hogy figyelembe tudják venni az instabil gazdasági helyzetben lévő betéteseket, például a fogyatékkal élőket vagy a tartós betegségben szenvedőket.
Mivel a megfelelően finanszírozott és szervezett betétbiztosítási alapok kulcsfontosságú szerepet töltenek be, az Európai Bizottság által javasolt fokozott harmonizáció minden bizonnyal jótékony hatású lesz.
3.8.
Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság javaslatának egyik fő célkitűzése a rendelet alkalmazási körének kiterjesztése, amennyiben ez a megoldás megfelel „a közérdeknek”.
Felszámolásra csak akkor kerülhet sor, ha i. a szanálásnál hatékonyabban képes teljesíteni azokat a célkitűzéseket, amelyeket a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv magával a szanálással kapcsolatban határoz meg; valamint ii.
nincs szükség állami forrásokra.
3.9.
Az EGSZB teljes mértékben megérti az Európai Bizottság megközelítését, szabályozási logikáját és hosszú távú célkitűzéseit.
Az EGSZB ugyanakkor rámutat arra, hogy pragmatikus megközelítésre van szükség – ahogyan arra a közelmúltbeli bankválságok rámutattak – a szabályozási megközelítés, a rendelkezésre álló leghatékonyabb eszközök kiválasztása, a meghozott intézkedések gyakorlati vonatkozásai, az érdekelt felek közötti szükséges együttműködés, a végrehajtás sebessége, valamint a választott válságkezelési eszközök végrehajtásához felhasználandó pénzügyi források jellege szempontjából.
3.10.
Az EGSZB úgy véli, hogy a szanálás nem mindig a legmegfelelőbb megoldás arra, hogy teljeskörű védelmet kapjanak azok a gazdasági ökoszisztémák, amelyekben a bajba jutott bankok – különösen a kis- és közepes méretű bankok – működnek.
Érdemes megjegyezni, hogy a kis- és közepes méretű bankok szanálása más beavatkozásoknál valójában drágábbnak bizonyulhat, különösen azon – gyakran korlátozott – helyi szinten, ahol a bank működik.
Ebben a tekintetben az EGSZB azt javasolja, hogy a határokon átnyúló tevékenységgel nem rendelkező közepes és kisméretű, valamint helyi bankok piaci részesedését a teljes nemzeti piaci részesedés alapján, és ne a tagállamokon belüli regionális alapon értékeljék.
3.11.
Az EGSZB úgy véli, hogy a banki válságkezelésre és a betétbiztosításra vonatkozó csomag egészét megfelelően össze kell hangolni a bankszektorban nyújtott állami támogatásokról szóló 2013.
évi közlemény (6) várható felülvizsgálatával, amely szerepet játszott a jelenlegi, azzal kapcsolatos kiszámíthatatlanság kialakulásában, hogy a szanálást aktiválni kell-e vagy sem.
A banki válságkezelésre és a betétbiztosításra vonatkozó szabályozási javaslatoknak az állami támogatási szabályok ismerete nélküli elfogadása olyan javaslatok végrehajtásával járhat, amelyek potenciálisan összeegyeztethetetlenek az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályokkal.
3.12.
Általános megjegyzésként az EGSZB emlékeztet a „minőségi jogalkotásra” vonatkozó szabályokra az arányosság elvének tiszteletben tartása tekintetében, hogy olyan szabályozás jöjjön létre, amely anélkül alkalmas célkitűzéseinek megvalósítására, hogy túlzott mértékben sértené a kis- és közepes méretű, illetve a helyi bankok érdekeit.
Az arányosság elvét a közérdek értékelésének elvégzésekor is figyelembe kell venni, különösen a helyi bankok esetében, amelyek nem jelentenek kockázatot a pénzügyi stabilitásra nézve.
(6)
A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013.
augusztus 1. utáni alkalmazásáról („A Bankokról szóló közlemény”)(HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).