2023.9.29.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 349/137
2.10.
A kereskedelmi célú közúti szállítás az uniós gazdasági értéklánc idegrendszere.
A közúti szállítás az EU GDP-jének (bruttó hazai termék) nagy részét képviseli, és Unió-szerte több mint 3,4 millió embert foglalkoztat (13).
Az ágazat előtt álló kihívások közé tartozik, hogy a közlekedés az egységes piac hatékonyságának megőrzése mellett biztonságosabbá és védettebbé váljon, valamint hogy javítsuk a munkakörülményeket az ágazatban és a közlekedési környezet egészében. 2.11.
A közelmúltbeli geopolitikai fejlemények rávilágítottak, hogy még a legsúlyosabb helyzetekben is biztosítani kell az uniós logisztikai ellátási lánc rezilienciáját.
A megnövekedett energiaköltségek, valamint az energiától és a nyersanyagoktól való függőség – néhány kiemelt fontosságú nemzetközi szereplő agresszív protekcionista stratégiájával együtt – veszélybe sodorta az EU gazdasági rendszerét és polgárainak jólétét.
Az uniós kereskedelmi célú közúti szállítási rendszernek versenyképesnek, megfizethetőnek és teljes mértékben működőképesnek kell maradnia, még a legkritikusabb körülmények között is.
Ezt a szabályozási keretnek biztosítania kell. 3.
A rendeletjavaslat 3.1.
A javaslat célja, hogy felváltsa a nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásairól szóló 2019.
évi (EU) 2019/1242 rendeletet (14).
Annak ellenére, hogy a jelenleg hatályos rendelet eredményeinek értékelése nem lehetséges, az Európai Bizottság úgy véli, hogy hozzá kell járulni az európai zöld megállapodás és az európai klímarendelet célkitűzéseihez.
A javaslat új, kötelező CO2-célértékeket határoz meg, amelyek 2025-től alkalmazandók. 3.2.
A javaslat a tehergépkocsikra (5 tonna felett), a városi és a távolsági autóbuszokra (7,5 tonna felett), valamint a pótkocsikra (motor nélküli, gépjárművel vontatott jármű) terjed ki.
Bár ez a rendelet hatályának jelentős kiterjesztését jelenti, továbbra is szabályozási hiányosság áll fenn a személygépkocsikra és a könnyű haszongépjárművekre (3,5 és 5 tonna közötti tehergépjárművekre) vonatkozó CO2-szabályozás tekintetében. 3.3.
A fenti célkitűzések elérése érdekében az Európai Bizottság 2030-tól új és ambiciózusabb szén-dioxid-kibocsátási célértékeket javasol az új nehézgépjárművekre vonatkozóan.
A javaslat értelmében a szén-dioxid-kibocsátás átlagosan, az 1990-es szinthez képest a következőképpen csökkenne: — 2030. január 1-jétől 45 %-kal, — 2035. január 1-jétől 65 %-kal, és — 2040. január 1-jétől 90 %-kal. 3.4.
2030-tól az EU-ban az új városi buszoknak mind kibocsátásmentesnek kell lenniük (a kibocsátásmentes járművek 100 %-os részaránya).
3.5.
A CO2-csökkentési célértékek alól mentességet kapnak a következő nehézgépjárművek:
— kis sorozatú gyártók (legfeljebb 100 jármű), — bányászati, erdészeti és mezőgazdasági célokra használt járművek, — a fegyveres erők általi használatra tervezett és gyártott járművek és a lánctalpas járművek, — a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért vagy a sürgős orvosi ellátásért felelős erők általi használatra tervezett, gyártott vagy ahhoz igazított járművek, — különleges felépítményű gépjárművek, például a szemétszállító tehergépjárművek. 3.6.
A személygépkocsikra és a könnyű haszongépjárművekre vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási előírásoktól eltérően a nehézgépjárművekre vonatkozó európai bizottsági javaslat a belső égésű hidrogénüzemű járműveket (a jelenleg rendelkezésre álló egyéb alternatív technológiák, például az akkumulátoros elektromos járművek vagy az üzemanyagcellás hidrogénüzemű járművek mellett) kipufogógáz-mentes lehetőségnek tekinti.
(13) (14)
Az Eurostat 2014. évi munkaerő-felmérésének adatai.
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1242 rendelete (2019. június 20.) az új nehézgépjárművek szén-dioxid-kibocsátási előírásainak meghatározásáról, valamint az 595/2009/EK és az (EU) 2018/956 európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 198., 2019.7.25., 202. o.).