C 349/16
HR
Službeni list Europske unije
29.9.2023.
4.3.
Osim izravnog i neizravnog učinka na BDV poduzeća (marže), još jedan oblik utjecaja jest financijska ranjivost.
U izvješću Španjolske središnje banke navedeni su najviše pogođeni sektori.
Postoji skupina posebno ranjivih sektora koji ne bi bili samo prezaduženi, već bi 2023.
imali i negativnu profitabilnost: trgovina i popravak motornih vozila, kopneni prijevoz i cjevovodni transport, ribarstvo i akvakultura, poljoprivreda i stočarstvo te proizvodnja tekstila, odjeće, kože i srodnih proizvoda.
4.4.
S obzirom na smanjenje uskladištenih zaliha prirodnog plina u Europi – popunjenost skladišta u svibnju 2023.
iznosila je 68 % (13) – suočit ćemo se s dodatnim izazovima u upravljanju energetskom politikom.
Još uvijek postoji razlika između količina koje su se prethodno isporučivale iz Rusije i količina koje isporučuju alternativni dobavljači te stoga nije vjerojatno da će se cijene ubrzo smanjiti.
Ono što se dogodilo jest znatno smanjenje potražnje.
Visoke cijene energije dovode do smanjenja konkurentnosti naše industrije i naših lanaca opskrbe, što pak potiče eksternalizaciju aktivnosti izvan teritorija EU-a, čime se smanjuje strateška neovisnost bloka.
Posebno je velik utjecaj na kućanstva, osobito ona najranjivija, i raste udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili koji žive u siromaštvu.
Taj će se trend nastaviti barem do 2024. (14).
EGSO preporučuje niz mjera za rješavanje tih pitanja, među ostalim zajamčene lokacije povezane s financijskom potporom, daljnje mjere potrebne za uštedu energije i energetsku učinkovitost kako bi poduzeća smanjila potražnju, ogromna ulaganja i potrebne fiskalne okvirne uvjete za širenje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora radi smanjenja ovisnosti o fosilnim gorivima.
4.5.
Stoga zbog naglog porasta troškova energije mnoga poduzeća i kućanstva sve više zapadaju u situaciju koja bi mogla ugroziti njihov opstanak.
Iako je zima bila relativno topla, ne možemo očekivati da će okolišni uvjeti uvijek biti povoljni.
Stoga bi trebalo poduzeti posebne mjere za zaštitu posebno ranjivih kućanstava.
4.6.
U slučaju poduzeća, golema povećanja troškova poslovanja u kombinaciji s nesklonošću potrošača da troše u nekim slučajevima dovode i do prisilne delokalizacije.
Međutim, to ne mogu učiniti poduzeća koja pružaju osnovne usluge kupcima i ostatku lanca opskrbe i koja ne mogu jednostavno zaustaviti svoje poslovanje zbog povećanja cijena energije.
4.7.
Iako se velik broj sektora i njihovih radnika smatrao ključnim za vrijeme pandemije bolesti COVID-19, to im je priznanje u trenutačnoj energetskoj krizi potpuno izostalo.
Države članice dosad nisu pružile posebnu potporu mnogima od tih sektora.
Poduzeća i radnici u tim sektorima uložili su napore kako bi potrošače zaštitili od vlastitih marži i teško im je na kupce prenijeti punu cijenu vrtoglavog povećanja računa za energiju.
To nije situacija koja se dugoročno može održati.
Isto tako, EGSO smatra da vlade ne štite građane jednakim intenzitetom kao u vrijeme pandemije.
4.8 Mnoga poduzeća puno ulažu u smanjenje potrošnje energije i povećanje kapaciteta za bolji pristup energiji iz obnovljivih izvora.
EGSO smatra da poduzeća mogu pridonijeti ubrzanju elektrifikacije prometa i zamjeni plina koji se upotrebljava za grijanje, što im daje ključnu ulogu u energetskoj tranziciji i ciljevima EU-a u području energije iz obnovljivih izvora do 2030.
Međutim, za to će biti potreban povoljan regulatorni okvir, kao što su izdavanje dozvola i borba protiv destimulirajućih cjenovnih mjera za proizvodnju veće količine energije.
4.9.
EGSO naglašava važnost usklađivanja obveza iz plana REPowerEU i obveza povezanih s energetskim svojstvima zgrada s potporom i sposobnošću subjekata da snose troškove znatnih ulaganja koja one podrazumijevaju.
Mjere će biti važne za smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima, ali obveze bi trebale biti povezane s dostupnošću financiranja – i javnog i privatnog.
Restrukturiranje energetskog tržišta trebalo bi biti u skladu s dugoročnim programom Europske komisije kako bi se izbjegli budući poremećaji u opskrbi energijom i pretjerano visoke cijene.
Trebalo bi razmotriti i osposobljavanje radne snage koja bi bila uključena u taj sektor.
(13) (14)
Informacije su dostupne na: https://agsi.gie.eu/data-overview/eu.
EIU (2023): Energy crisis will erode Europe’s competitiveness in 2023 (Energetska kriza uništit će konkurentnost Europe u 2023.).
Dostupno na: https://www.eiu.com/n/energy-crisis-will-erode-europe-competitiveness-in-2023/.