HR
C 349/132
Službeni list Europske unije
29.9.2023.
Tržišne mjere 3.21.
EGSO smatra da je ključno da se ograničenja pridnenih alata automatski odražavaju u proizvodima uvezenima iz trećih zemalja, osobito s obzirom na to da se tisuće tona bijele ribe (primjerice aljaška kolja, bakalar i koljak) uvozi iz Rusije i Kine, uključujući uz primjenu carinskih povlastica (autonomnih carinskih kvota).
Stoga EGSO poziva Komisiju da u akcijski plan uključi tržišne mjere kojima bi se osigurali dosljednost i usklađenost između unutarnjih i vanjskih politika, kao i jednaki uvjeti za subjekte iz EU-a i one izvan njega.
Financiranje 3.22.
EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u akcijskom planu ne predlažu dodatne mjere financiranja zelene i energetske tranzicije koje je predložila Europska komisija.
Takva inicijativa, koja utječe na toliki broj ribarskih brodova, mora biti popraćena potrebnim poticajima i kompenzacijskim mehanizmima.
EGSO poziva na javnu potporu istraživanju i inovacijama kako bi se smanjio kontakt s morskim dnom, a ne toliko na promjenu ribolovnog alata ili rashodovanje plovila.
Za potonje bi bila potrebna golema količina novca koja trenutačno nije na raspolaganju, a osim toga bi kod promjene ribolovnih metoda došlo do tehničkih prepreka.
EGSO također poziva na to da se u obzir uzmu sezonski karakter i specifičnost sektora ribarstva.
EGSO zahtijeva da, osim Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA), Europski socijalni fond i Europski fond za regionalni razvoj usvoje programe usmjerene na ribarstvo kako bi se poboljšalo usmjeravanje sredstava u područja u kojima su najpotrebnija.
Nadalje, poziva Europsku komisiju da sastavi izvješća o praćenju kako bi provjerila jesu li sredstva pravilno iskorištena i raspodijeljena.
Usputni ulovi 3.23.
EGSO se u potpunosti slaže s Komisijom da usputne ulove osjetljivih morskih vrsta (kao što je na primjer obični dupin u Biskajskom zaljevu) treba svesti na najmanju moguću mjeru i, gdje je to moguće, u potpunosti ukloniti takve ulove.
EGSO je zabrinut zbog osjetljivih vrsta koje su posebno ugrožene, kao što su neke vrste morskih pasa, morske kornjače, morski sisavci (baltički obalni dupin i sredozemna medvjedica) i morske ptice (balearska burnica).
EGSO poziva države članice da poduzmu nacionalne ili zajedničke mjere kako bi se usputni ulov sveo na najmanju moguću mjeru.
3.24.
U tom pogledu EGSO pozdravlja najnovije mjere koje su poduzele neke države članice, a koje su na brodove rasporedile promatrače i akustične uređaje koji emitiraju ultrazvuk za tjeranje dupina.
Naposljetku, EGSO poziva Komisiju i države članice na uravnoteženo zatvaranje ribolovnih područja radi zaštite osjetljivih vrsta i da uzmu u obzir veliki socioekonomski učinak tog zatvaranja na flotu.
3.25.
Kad je riječ o jegulji, EGSO je zabrinut zbog osjetljivog stanja te vrste i podsjeća na odlučne mjere za poboljšanje koje je Vijeće usvojilo u prosincu 2022., a koje su dovele do šestomjesečne zabrane morskog ribolova i potpune zabrane rekreacijskog ribolova.
U tom kontekstu podsjeća na to da će te mjere imati velik negativan učinak na priobalni ribolov u cijeloj Europi te stoga poziva na analizu napretka u oporavku vrste prije nego što se poduzmu daljnje restriktivne mjere.
Međutim, Odbor smatra da je ključno pozabaviti se svim učincima – i onima koji su povezani s ribarstvom i onima koji nisu – i bolje provesti relevantno zakonodavstvo poput Okvirne direktive o vodama (20), Direktive o staništima i Okvirne direktive o pomorskoj strategiji kako bi se stanje što prije poboljšalo i izbjeglo daljnje ograničavanje.
Ostale onečišćujuće tvari 3.26.
Procjenjuje se da zbog ratova u prošlom stoljeću samo na dnu Baltičkog mora leži oko 50 000 tona kemijskog streljiva, 500 000 tona konvencionalnog oružja i 10 000 potopljenih olupina.
(21) Tu opasnost pogoršava brutalna vojna agresija Rusije na Ukrajinu.
Odbačeno streljivo predstavlja stvarnu prijetnju za ljudske živote i morski okoliš te ugrožava ne samo ribarstvo i pomorski promet nego i razvoj drugih sektora plavog gospodarstva.
EGSO poziva Europsku komisiju i države članice da poduzmu operativne mjere za čišćenje morskog dna, kao i zakonodavne mjere kako bi se osiguralo da vode budu sigurne od tih opasnosti.
EGSO podsjeća na važnost Europske agencije za sigurnost hrane i nacionalnih programa država članica na temelju Okvirne direktive o morskoj strategiji za zaštitu morskog okoliša kao izvora opskrbe sigurnom i zdravom hranom za ljude.
(20) (21)
Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000.
o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).
Clearing chemical and conventional munitions from the sea (Euractiv) (Čišćenje mora od kemijskog i konvencionalnog streljiva), (Euractiv).