ET
C 349/132
Euroopa Liidu Teataja
29.9.2023
Turumeetmed 3.21.
Komitee peab oluliseks, et põhjapüügivahenditele kehtestatud piirangud kajastuksid automaatselt ka kolmandatest riikidest imporditud toodetes, arvestades eelkõige seda, et tuhanded tonnid valget kala (nt Alaska pollak, tursk, kilttursk) pärinevad Venemaalt ja Hiinast, kellele tehakse isegi tariifseid soodustusi.
Seepärast kutsub komitee komisjoni üles lisama tegevuskavasse turumeetmed, et tagada sise- ja välispoliitika järjepidevus ja sidusus ning võrdsed tingimused ELi ja kolmandate riikide ettevõtjatele.
Rahastamine 3.22.
Komitee avaldab kahetsust, et tegevuskavas ei pakuta välja lisarahastuse meetmeid Euroopa Komisjoni kavandatud roheüleminekuks ja energiasüsteemi ümberkujundamiseks.
Sellise algatusega, mis mõjutab nii paljusid põhjapüügilaevu, peavad kaasnema vajalikud stiimulid ja kompensatsioonimehhanismid.
Komitee nõuab avaliku sektori toetust teadusuuringutele ja innovatsioonile, et vähendada kokkupuudet merepõhjaga, selle asemel et toetada püügivahendite väljavahetamist või laevade lammutamist.
Viimane nõuaks tohutuid summasid, mis ei ole praegustes fondides kättesaadavad, ning samuti kaasnevad kalapüügivahendite väljavahetamisega tehnilised takistused.
Samuti kutsub komitee üles võtma arvesse kalandussektori hooajalisust ja eripära.
Komitee nõuab, et lisaks Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondile (EMKVF) võtaksid Euroopa Sotsiaalfond ja Euroopa Regionaalarengu Fond vastu kalandusele suunatud programmid, et parandada vahendite suunamist piirkondadesse, kus neid kõige rohkem vajatakse.
Lisaks kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles koostama järelevalvearuandeid, et kontrollida, kas vahendeid rakendatakse ja jaotatakse nõuetekohaselt.
Kaaspüük 3.23.
Komitee nõustub täielikult komisjoniga, et tundlike mereliikide (nt Biskaia lahe harilik delfiin) kaaspüüki tuleb minimeerida ja võimaluse korral see lõpetada.
Komitee tunneb muret ohualtite liikide pärast, mis on eriti ohustatud, nagu mõned hailiigid, merikilpkonnad, mereimetajad (Läänemere pringel ja vahemere munkhüljes) ja merelinnud (baleaari tormilind).
Komitee kutsub liikmesriike üles võtma riiklikke või ühiseid meetmeid kaaspüügi minimeerimiseks.
3.24.
Sellega seoses väljendab komitee heameelt meetmete üle, mida on viimasel ajal võtnud mõned liikmesriigid, kes on kasutanud pardavaatlejaid ja ultraheli saatvaid akustilisi seadmeid delfiinide eemale peletamiseks.
Lõpetuseks kutsub komitee komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et püügipiirkondade sulgemine tundlike liikide kaitseks oleks tasakaalustatud, ning võtma arvesse selle suurt sotsiaal-majanduslikku mõju laevastikule.
3.25.
Komitee on mures euroopa angerja populatsiooni halva seisundi pärast ja tuletab meelde nõukogu poolt 2022. aasta detsembris vastu võetud rangeid meetmeid selle olukorra parandamiseks, mille tulemusena peatati merepüük kuueks kuuks ja keelati harrastuskalapüük täielikult.
Sellega seoses tuletab komitee meelde, et kõnealustel meetmetel on suur negatiivne mõju rannapüügile kogu Euroopas, ning nõuab seetõttu, et enne edasiste piiravate meetmete võtmist vaadataks üle liikide taastamisel tehtud edusammud.
Siiski peab komitee äärmiselt oluliseks käsitleda kõiki kalandusega seotud ja muid mõjusid.
Samuti on hädavajalik paremini rakendada asjakohaseid õigusakte, nagu veepoliitika raamdirektiiv, (20) elupaikade direktiiv ja merestrateegia raamdirektiiv, et olukorda võimalikult kiiresti parandada, vältides täiendavaid piiranguid.
Muud saasteained 3.26.
Hinnanguliselt on ainuüksi Läänemere põhjas eelmise sajandi sõdade tõttu umbes 50 000 tonni keemilist lahingumoona, 500 000 tonni tavarelvi ja 10 000 laevavrakki (21).
Seda ohtu süvendab Venemaa jõhker sõjaline agressioon Ukraina vastu.
Merre uputatud lahingumoon kujutab endast reaalset ohtu inimeste elule ja merekeskkonnale, ohustades mitte ainult kalandust ja laevandust, vaid ka muude sinise majanduse sektorite arengut.
Komitee kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma operatiivseid meetmeid merepõhja puhastamiseks ning seadusandlikke meetmeid, et tagada veekeskonna kaitse nende ohtude eest.
Komitee tuletab meelde Euroopa Toiduohutusameti ja liikmesriikide merestrateegia raamdirektiivi kohaste riiklike programmide tähtsust merekeskkonna kui inimeste ohutu ja tervisliku toiduallika kaitsmisel.
(20) (21)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).
„Clearing chemical and conventional munitions from the sea“ (Euractiv).